VNITŘNÍ PŘEDPIS ZAMĚSTNAVATELEKE ZDOLÁVÁNÍ MIMOŘÁDNÝCH UDÁLOSTÍ A K ZAJIŠŤOVÁNÍ PRVNÍ POMOCI NA PRACOVIŠTI
 
Zaměstnavatel ........................(uvést jeho přesné označení, sídlo, IČ)
zastoupený ............................................
 
K provedení ustanovení § 102 odst. 6 zákona č. 262/2006 Sb., zákoníku práce, § 103 odst. 1 písm. j) 262/2006 Sb., zákoníku práce a ust. § 224 odst. 2 písm. b) zákona č. 262/2006 Sb., zákoníku práce a ust. § 2 odst. 1 písm. f) zákona č. 309/2006 Sb., o zajištění dalších podmínek bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, vydávám tento
 
vnitřní předpis
ke zdolávání mimořádných událostí a k zajišťování první pomoci na pracovišti.

1.Mimořádné události
 
1.1.Mimořádnými událostmi ve smyslu této směrnice jsou zejména havárie, požáry, povodně a .................... (další vážná nebezpečí podle druhu pracoviště, například výbuch, únik nebezpečné látky, nadměrná expozice rizikovými faktory, sesuv, protržení hráze, apod., která přicházejí ve firmě v úvahu).
 
1.2.Vznik mimořádné události se vyhlašuje......................... (například sirénou, světelnými signály, místním rozhlase apod.) nebo oznamuje..........(například osobním sdělením).
 
1.3.Vyhlásit vznik mimořádné události jsou oprávněni tito vedoucí zaměstnanci ............(specifikovat vedoucí pozice například podle organizačního řádu).
 
2.Povinnosti a oprávnění vedoucích zaměstnanců
 
2.1.Vedoucí zaměstnanci jsou povinni seznámit své podřízené zaměstnance s opatřeními zaměstnavatele pro zdolávání mimořádných událostí. Seznámení je zaměřeno především na:
- druhy mimořádných situací, ke kterým může na pracovištích zaměstnavatele dojít,
- na signály nebo jiné způsoby komunikace, kterými se oznamuje vznik mimořádné situace a kterými se v případě mimořádné události komunikuje,
- nebezpečí, která při mimořádné události mohou působit, a míru jejich rizika, způsob ochrany,
- důležitost vedení evidence přítomnosti zaměstnanců a osob na pracovištích zaměstnavatele z důvodu zajištění jejich evakuace,
- zastavení práce; jak, v jakém pořadí a kdo má zastavit stroje aj zařízení a odpojit je od zdrojů,
- evakuační cesty z pracoviště (jejich plán),
- místa uložení osobních ochranných pracovních prostředků pro případ mimořádných událostí (podle druhu pracoviště například masky a polomasky s filtry apod.),
- úloha zaměstnanců určených pro organizování poskytnutí první pomoci, přivolání odborné pomoci a organizování evakuace zaměstnanců,
- pravidla chování při evakuaci - opuštění pracoviště (například pořadí zaměstnanců, věci, které s sebou mohou či nemohou vzít apod.) a při evakuaci zvířat (jsou-li na pracovištích),
bezpečná místa, kam se mají zaměstnanci uchýlit.
 
2.2.Seznámení se provede při nástupu zaměstnance na pracoviště, při změnách opatření ke zdolávání mimořádných událostí a periodicky v termínech................(stanoví si podle svých potřeb zaměstnavatel, například jednou za dva roky).
 
2.3.Vedoucí zaměstnanci jsou oprávněni dávat v případě zdolávání mimořádných situací zaměstnancům pokyny k zastavení práce, k okamžitému opuštění pracoviště a odchodu do bezpečí.
2.4 Vedoucí zaměstnanci jsou povinni v úsecích jimi řízených kontrolovat a doplňovat po dohodě s poskytovatelem pracovnělékařských služeb podnikovou lékárničku (či  lékárničky) a zjišťovat, aby splňovala požadavky stanovené v příloze této směrnice.
3. Zaměstnanci určení k organizování poskytování první pomoci,
přivolání odborné pomoci a k organizování evakuace zaměstnanců
 
3.1.Každý vedoucí zaměstnanec určí na svém pracovišti zaměstnance, kteří budou v případě mimořádné události:
- organizovat poskytnutí první pomoci,
- zajišťovat přivolání odborné pomoci, zejména zdravotnické záchranné služby, Hasičského záchranného sboru České republiky a Policie České republiky,
- organizovat evakuaci zaměstnanců.
 
3.2.Vedoucí zaměstnanci jsou povinni:
- informovat všechny podřízené zaměstnance o tom, kteří z nich byli určeni organizovat poskytování první pomoci, zajišťovat přivolání odborné pomoci a organizovat evakuaci zaměstnanců a jaké mají při mimořádných událostech úkoly.
- podat o tom informaci vedoucímu personálnímu útvaru; jemu hlásí i změny v určení těchto osob (dále jen „určení zaměstnanci").
 
3.3.Určení zaměstnanci vykonávají tuto činnost dobrovolně, jako výpomoc organizovanou zaměstnavatelem.
 
3.4.Vedoucí personálního útvaru:
- organizuje ve spolupráci se smluvním poskytovatelem pracovnělékařských služeb i vyškolení určených zaměstnanců, stanoví termíny školení a vede a uchovává dokumentaci o provedených školeních,
- zajistí vybavení jednotlivých pracovišť lékárničkami první pomoci, jejichž obsah dohodne se smluvním poskytovatelem pracovnělékařských služeb (podrobnosti viz příloha) - případně zajistí prostor pro ošetřovnu,
- zpracuje a aktualizuje přehledy kontaktů na přivolání zdravotnické záchranné služby, Hasičského záchranného sboru ČR, Policie ČR, případně dalších subjektů a dá je k dispozici určeným zaměstnancům (např. je předá přímo těmto zaměstnancům, nebo je vyvěsí na pracovištích tak, aby byly k dispozici těmto zaměstnancům),
- vybaví určené zaměstnance prostředky pro organizování první pomoci (podle rizik vyskytujících se na pracovištích např. brašnou první pomoci, mobilním telefonem),
- informuje odborovou organizaci nebo zástupce pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci o určených zaměstnancích (pokud u zaměstnavatele působí).
 
3.5.Určení zaměstnanci jsou povinni se zúčastnit školení k činnostem pro případ zdolávání mimořádných událostí, které je zajištěno zaměstnavatelem ve spolupráci se zařízením poskytujícím závodní preventivní péči.
 
4. Práva a povinnosti zaměstnance
 
4.1.V případě, kdy hrozí škoda (jak na zdraví a životech zaměstnanců, tak na majetku, i z důvodu vzniku mimořádné události je zaměstnanec povinen na ni upozornit nadřízeného vedoucího zaměstnance. Je povinen oznamovat svému nadřízenému vedoucímu zaměstnanci:
- nedostatky a závady na pracovišti, které ohrožují nebo by bezprostředně a závažným způsobem mohly ohrozit bezpečnost nebo zdraví zaměstnanců při práci,
- hrozící vznik mimořádné události,
- nedostatky organizačních opatření,
- závady nebo poruchy technických zařízení a
- závady a poruchy ochranných systémů.
 
4.2.Je-li k odvrácení hrozící škody zaměstnavateli neodkladně třeba zákroku, je zaměstnanec povinen zakročit; nemusí tak učinit, brání-li mu v tom důležitá okolnost, nebo jestliže by tím vystavil vážnému ohrožení sebe nebo ostatní zaměstnance, popřípadě osoby blízké.
 
4.3.Zaměstnanec je povinen se v případě zdolávání mimořádných událostí chovat v souladu s opatřeními zaměstnavatele přijatými pro tento případ, se kterými byl seznámen, je povinen respektovat pokyny vedoucích zaměstnanců a spolupracovat s určenými zaměstnanci.
 
5.Odměna za pomoc
 
Zaměstnanci může být poskytnuta za poskytnutí pomoci při předcházení požárům nebo při živelních událostech, jejich likvidaci nebo odstraňování jejich následků nebo při jiných mimořádných událostech, při nichž může být ohrožen život, zdraví nebo majetek odměna (podle ekonomické situace ve firmě a úrovně pracovních podmínek zaměstnanců může být odměna fakultativní nebo obligatorní).
 
6.Závěrečná ustanovení
 
6.1.Předpis byl dne ....................... projednán s odborovou organizací ................nebo zástupcem pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci ................(pokud u zaměstnavatele působí).
 
6.2.Písemné vyhotovení tohoto vnitřního předpisu obdrží každý vedoucí zaměstnanec firmy.
 
6.3.Kontrolou dodržování tohoto vnitřního předpisu pověřuji.....................
 
6.4.Nabytím účinnosti tohoto vnitřního předpisu se ruší vnitřní předpis............... vydaný k této problematice dne....... a nahrazuje tímto vnitřním předpisem novým.
 
6.5.Tento vnitřní předpis nabývá účinnosti dnem.................
 
Příloha: Obsah podnikové lékárničky a požadavky na lékárničku

V ..............(sídle firmy) dne...........
 
.........................................................
razítko zaměstnavatele a podpis jeho
oprávněného zástupce

Příloha
PODNIKOVÁ LÉKARNIČKA
 
1. Obsah lékárničky: (doporučený obsah základní lékárničky)
Název položky
 	Počet	
Příručka první pomoci	1	
Technické pomůcky:
Špendlík zavírací v antikorozní úpravě
Pinzeta anatomická
Teploměr lékařský v pouzdře
Nůžky
Miska na výplach oka	
2
1
1
1
1	
Zdravotnické pomůcky:
Rukavice pryžové (latexové) chirurgické v obalu
Šátek třícípý
Rouška resuscitační
Pryžové obinadlo (škrtidlo) délky 70 cm	
2
1
1
1	
Obvazový materiál:
Balíček gázových čtverců 7,5 x7,5 cm
Obvaz hotový sterilní 6 cm x 5 m
Obvaz hotový sterilní 10 cm x 5 m
Obinadlo elastické 10 cm x 15 cm
Vata obvazová skládaná 50 g
Náplast hladká - cívka 2,5 cm x 2 m
Náplast s polštářkem 8 cm x 4 cm	
1
2
2
1
1
1
3	
 
2. Požadavky na lékárničku:
- obsah věcí v lékárničce musí být konzultován se zařízením poskytujícím zaměstnancům zaměstnavatele pracovnělékařské služby,
- obsah lékárničky musí být přizpůsoben druhu činnosti zaměstnavatele, pracovnímu prostředí, rizikovým faktorům a počtu zaměstnanců na pracovišti,
- lékárnička musí být umístěna na dostupném místě,
- lékárnička musí být označena značkami,
- obsah lékárničky musí být vždy po použití doplněn,
- věci v lékárničce, u nichž končí expirační lhůta, musí být nahrazeny novými.

Komentář:
 
1. Mimořádné události
 
Podle ust. § 102  zákona č. 262/2006 Sb., zákoníku práce, je základem péče o bezpečnost a ochranu zdraví zaměstnanců při práci prevence rizik. Prevencí rizik se přitom rozumí všechna opatření vyplývající z právních a ostatních předpisů k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a z opatření zaměstnavatele, která mají za cíl:
- předcházet rizikům,
- odstraňovat je nebo
- minimalizovat působení neodstranitelných rizik.
 
Při prevenci rizik je zaměstnavatel povinen soustavně vyhledávat nebezpečné činitele a procesy pracovního prostředí a pracovních podmínek, zjišťovat jejich příčiny a zdroje. Na základě tohoto zjištění je zaměstnavatel povinen vyhledávat a hodnotit rizika a přijímat opatření k jejich odstranění a provádět taková opatření, aby v důsledku příznivějších pracovních podmínek a úrovně rozhodujících faktorů práce dosud zařazené podle zvláštního právního předpisu jako rizikové mohly být zařazeny do kategorie nižší.
 
Specifické nebezpečné situace mohou ale také vznikat při zdolávání mimořádných událostí na pracovištích zaměstnavatele. Jedná se zejména o situace, kdy na pracovišti došlo k havárii, při požárech, při povodních, při jiných vážných nebezpečích a při evakuaci zaměstnanců.
 
Zákoník práce v ust. § 101 odst. 6 ukládá zaměstnavateli, aby i pro případ zdolávání mimořádných událostí přijal opatření, jehož cílem je:
- chránit životy a zdraví zaměstnanců v mimořádných situacích,
- zastavení práce,
- okamžité opuštění pracoviště a odchod zaměstnanců do bezpečí.
- poskytnutí první pomoci.
 
Opatření pro případ mimořádných situací podle zákoníku práce je zaměstnavatel povinen přijmout již před uvedením pracoviště do provozu a do používání. Mimořádná situace může mít někdy jiný než předpokládaný průběh a v tom případě je zaměstnavatel povinen přizpůsobovat opatření měnícím se skutečnostem (ust. § 102 odst. 7 zákoníku práce). Zaměstnavatel je povinen kontrolovat účinnost opatření a jeho dodržování.
 
Zvláštní předpisy někdy obsahují specifické požadavky. Například ust. § 38 nařízení vlády č. 361/2007 Sb., o ochraně zdraví při práci, požaduje, aby pracoviště, kde se používají biologické činitele, byla vybavena písemnou instrukcí obsahující postup při mimořádné události při manipulaci s biologickým činitelem a postup při práci s biologickým činitelem skupiny 4.
 
Vedle požadavků zákoníku práce na přijetí opatření pro případ zdolávání mimořádných událostí jako jsou havárie, požáry a povodně a jiná vážná nebezpečí a evakuace zaměstnanců, existuje speciální právní úprava k prevenci závažných havárií způsobených vybranými nebezpečnými chemickými látkami nebo chemickými přípravky, stanovená zákonem č. 224/2015 Sb., o prevenci závažných havárií způsobených vybranými nebezpečnými chemickými látkami nebo chemickými přípravky.
 
Závažnou havárií podle citovaného zákona se rozumí mimořádná, částečně nebo zcela neovladatelná, časově a prostorově ohraničená událost, například závažný únik, požár nebo výbuch, která vznikla nebo jejíž vznik bezprostředně hrozí v souvislosti s užíváním objektu nebo zařízení, v němž je nebezpečná látka vyráběna, zpracovávána, používána, přepravována nebo skladována, a vedoucí k vážnému ohrožení nebo k vážnému dopadu na životy a zdraví lidí, hospodářských zvířat a životní prostředí nebo k újmě na majetku.
 
Systém prevence závažných havárií stanoví zákon č. 224/2015 Sb., pro objekty a zařízení, v nichž je umístěna vybraná nebezpečná chemická látka nebo chemický přípravek s cílem snížit pravděpodobnost vzniku a omezit následky závažných havárií na zdraví a životy lidí, hospodářská zvířata, životní prostředí a majetek v objektech a zařízeních a v jejich okolí.
 
Objekty a zařízení jsou podle podmínek stanovených zákonem zaměstnavatelem zařazeny do skupiny A nebo B. K zajištění prevence závažných havárií je provozovatel povinen provést analýzu a hodnocení rizik závažné havárie (podrobnosti stanoví příloha vyhlášky č. 256/2006 Sb.) pro účely zpracování bezpečnostního programu (skupina A) nebo bezpečnostní zprávy (skupina B). Součástí prevence je též zpracování vnitřního havarijního plánu a vnějšího havarijního plánu, účast veřejnosti při projednávání bezpečnostního programu a bezpečnostní zprávy a vnějšího havarijního plánu.
 
Je na zaměstnavateli, aby do opatření přijímaných podle ust. § 102 odst. 6 zákoníku práce promítl opatření přijatá podle zákona č. 224/2015 Sb., (zejména vnitřní havarijní plán), resp., aby obě hlediska „provázal", aby bez ohrožení životů a zdraví zaměstnanců zdolal i závažné havárie.

2. Povinnosti a oprávnění vedoucích zaměstnanců
 
Je povinností zaměstnavatele, aby zajistil bezpečnosti a ochranu zdraví zaměstnanců na pracovištích, a to jak při práci, tak při zdolávání mimořádných událostí. Péče o bezpečnost a ochranu zdraví zaměstnanců tvoří nedílnou a rovnocennou součást pracovních povinností vedoucích zaměstnanců na všech stupních řízení v rozsahu pracovních míst, která zastávají.
 
Stanovení specifických povinností, ale i oprávnění, právě pro případ zdolávání mimořádných událostí je důležitým předpokladem zvládnutí mimořádné situace. Záleží na druhu činnosti firmy zaměstnavatele, velikosti pracovišť, počtu zaměstnanců a na organizačním uspořádání firmy, jak a za co bude který z vedoucích zaměstnanců odpovídat. Povinnosti budou stanoveny především přímým vedoucím zaměstnancům, organizační záležitosti ohledně školení určených zaměstnanců, spolupráce s odborovou organizací nebo zástupci zaměstnanců pro otázky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a zařízením poskytujícím závodní preventivní péči budou nejspíše náležet vedoucímu personálního útvaru. Uspořádání je zcela v kompetenci zaměstnavatele.

3. Zaměstnanci určení k organizování poskytování první pomoci, přivolání odborné pomoci a k organizování evakuace zaměstnanců
 
Zaměstnavatel je povinen zajistit a určit podle druhu činnosti a velikosti pracoviště potřebný počet zaměstnanců, kteří organizují poskytnutí první pomoci, zajišťují přivolání zejména lékařské pomoci, hasičů a policie a organizují evakuaci zaměstnanců.
 
Výběr zaměstnanců provádí zaměstnavatel především prostřednictvím vedoucích zaměstnanců příslušných organizačních útvarů. Pokud by zaměstnanec nesouhlasil s výkonem této činnosti, nemůže ho zaměstnavatel k takové činnosti nutit a určit. Pokud je zaměstnanec určen, tak se činnosti při organizování poskytování první pomoci, přivolání odborné pomoci a organizování evakuace zaměstnanců považují za plněním pracovních úkolů ve smyslu § 273 odst. 2 zákoníku práce.
 
Zaměstnavatel zajistí ve spolupráci se smluvním poskytovatelem pracovnělékařských služeb vyškolení určených zaměstnanců a jejich vybavení v rozsahu odpovídajícím rizikům vyskytujícím se na pracovišti. Podzákonné předpisy, například nařízení vlády č. 361/2007 Sb., stanoví podrobnější požadavky pro případ mimořádných situací s ohledem na určité rizikové faktory, například chemické karcinogeny, mutageny, látky toxické pro reprodukci a chemické procesy s rizikem chemické karcinogenity a biologické činitele.
 
Zaměstnavatel je povinen zajistit zaměstnancům poskytnutí první pomoci. Zaměstnavatel je povinen zajistit, aby pracoviště byla vybavena v rozsahu dohodnutém se smluvním poskytovatelem pracovnělékařských služeb:
- prostředky pro poskytnutí první pomoci (včetně obsahu lékárniček první pomoci) a
- prostředky pro přivolání zdravotnické záchranné služby (například pevné či mobilní telefonické spojení).
 
Prostředky a zařízení pro poskytování první pomoci musí být umístěny na dostupném místě. Prostor pracoviště, ve kterém jsou uloženy prostředky pro poskytnutí první předlékařské pomoci včetně nosítek a prostředků pro přivolání zdravotnické záchranné služby, musí být viditelně označen značkami (viz. nařízení vlády č. 375/2017 Sb., kterým se stanoví vzhled a umístění bezpečnostních značek a zavedení signálů). Místnost určená na sušení pracovního oděvu a obuvi nesmí sloužit pro poskytování první předlékařské pomoci.
 
Pokud je pracoviště vybaveno ošetřovnou, musí být zajištěno, aby byla vytápěna, chráněna proti znečištění, vlhkosti a vysokým teplotám, vybavena umyvadlem s tekoucí pitnou vodou a snadno přístupná i s nosítky. Jde-li o práci, při níž je zvýšené riziko otrav látkami, které se vstřebávají kůží, nebo o práci se žíravinami, a nejsou v bezprostředním dosahu pracoviště sprchy, vybavuje se ošetřovna také sprchou.
 
Obecné požadavky na druh lékárniček, jejich obsah, výbavu a použití na pracovišti pracovněprávní předpisy nestanoví. Na základě znalosti pracovišť a pracovního prostředí smluvní poskytovatel pracovnělékařských služeb doporučí zaměstnavateli s ohledem na rizikové faktory pracovního prostředí, druh činnosti firmy zaměstnavatele a počet zaměstnanců vhodný obsah lékárničky nebo lékárniček první pomoci. V příloze směrnice uveden jen příkladný seznam, co by podnikové lékárničky měly obsahovat.

4. Práva a povinnosti zaměstnance
 
Každý zaměstnanec má v rámci předcházení škodám tzv. prevenční, upozorňovací a zakročovací povinnost (ust. § 249 a ust. zákoníku práce). V případě vzniku mimořádných událostí je důležitá hlavně povinnost upozorňovací, kdy zaměstnanec, který zjistí nebezpečí (např. požár, nebezpečí výbuchu, nebezpečí zřícení, technickou poruchu, havárii apod.), může svým bezodkladným oznámením nadřízenému vedoucímu zaměstnanci spustit včas celý mechanismus opatření ke zdolávání mimořádné události.
 
S tím souvisí i tzv. povinnost oznamovací (§ 106 odst. 4 písm. f) zákoníku práce), kdy zaměstnanec, jako osoba, která má nejblíže k pracovním prostorám, technickým zařízením apod. a pohybuje se v pracovním prostředí pracoviště, může jako první zjistit vznik nebezpečí; zákoník práce proto ukládá zaměstnanci oznamovat svému nadřízenému vedoucímu zaměstnanci nedostatky a závady na pracovišti, které ohrožují nebo by bezprostředně a závažným způsobem mohly ohrozit bezpečnost nebo zdraví zaměstnanců při práci, zejména hrozící vznik mimořádné události nebo nedostatky organizačních opatření, závady nebo poruchy technických zařízení a ochranných systémů určených k jejich zamezení. Včasným oznámením je možné nebezpečí odstranit dřív, než vyvolá mimořádnou událost a potřebu evakuace zaměstnanců.
 
Jestliže zaměstnanec zjistí, že je odvrácení škody hrozící zaměstnavateli (jak škodám na majetku, tak na životech a zdraví zaměstnanců) je třeba neodkladně zákroku, má zaměstnanec povinnost zakročovací. Výjimku tvoří situace, kdy v tom zaměstnanci brání důležitá okolnost, nebo jestliže by tím vystavil vážnému ohrožení sebe nebo ostatní zaměstnance, popřípadě osoby blízké podle § 116 občanského zákoníku (zejména rodiče, děti, sourozenci, manžel a jiné osoby v poměru rodinném nebo obdobném, které by újmu utrpěnou jednou z nich druhá důvodně považovala jako újmu vlastní). Je však třeba upozornit, že každý zaměstnanec je co do fyzických, smyslových, mentálních a kvalifikačních předpokladů jiný, a posuzování splnění zakročovací povinnosti je proto třeba vždy posuzovat velmi individuálně.
 
V případě, když dochází k zdolávání mimořádné situace a evakuaci zaměstnanců, je zaměstnanec povinen ve smyslu ust. § 106 odst. 4 písm. c) chovat v souladu s opatřeními zaměstnavatele přijatými pro tento případ, se kterými byl seznámen, je povinen respektovat pokyny přímo nadřízeného vedoucího zaměstnance, vedoucího zaměstnance pro řízení zdolávání mimořádných situací a evakuace zaměstnanců a spolupracovat s určenými zaměstnanci.

5. Odměna za pomoc
 
Poskytnutí finanční odměny za poskytnutí pomoci při předcházení požárům nebo při živelních událostech, jejich likvidaci nebo odstraňování jejich následků nebo při jiných mimořádných událostech, při nichž může být ohrožen život, zdraví nebo majetek, není normativní povinností zaměstnavatele; ustanovení § 224 odst. 2 zákoníku práce, které tuto možnost zakotvuje, má dispozitivní charakter. Podle možností zaměstnavatele je možné poskytnout za pomoc odměnu zaměstnanci jednorázově nebo výši a pravidla jejího poskytování:
- dohodnout v kolektivní smlouvě,
- stanovit ve vnitřním předpise nebo
- dohodnout v pracovní smlouvě (dohodě o pracovní činnosti).
 
Zakotvení možnosti poskytnutí odměny za shora uvedené poskytnutí pomoci přímo v zákoníku práce má dopad do oblasti daňových předpisů; tyto odměny jako výdaje (náklady) na pracovní a sociální podmínky jsou daňově uznatelným nákladem.

6. Poskytovatel pracovnělékařských služeb
 
Poskytovatel pracovnělékařských služeb, se kterým zaměstnavatel uzavřel smlouvu u poskytování pracovnělékařských služeb, poskytuje zaměstnavateli poradenství. V souvislosti s opatřeními pro případ mimořádných událostí poskytuje poradenskou činnost:
- ohledně zpracování plánu pro řešení mimořádných událostí a
- v provádění školení zaměstnanců určených zaměstnavatelem v první pomoci a zpracování návrhu vybavení pracoviště prostředky pro poskytování první pomoci.
 O provedeném poradenství vyhotovuje poskytovatel pracovnělékařských služeb záznam (v rozsahu datum, místo poskytnutí poradenství a stručný obsah, identifikační údaje osob v rozsahu funkce, titul, jméno, popřípadě jména, a příjmení, které pro zaměstnavatele provedly poradenství nebo spolupracovaly na provádění dohledu a jejich podpisy, a dále doklad o převzetí záznamu zaměstnavatelem, pokud toto převzetí není stvrzeno podpisem zaměstnavatele nebo osoby jednající jeho jménem v záznamu.
 
7. Sankce
 
Dozor nad povinnostmi zaměstnavatele ohledně opatření pro případ vzniku mimořádných událostí vykonávají orgány inspekce práce.
 
Osoba, která nedodrží povinnosti při zajišťování bezpečnosti práce stanovené mimo jiné též v ust. § 102 odst. 6 zákoníku práce se může dopustit přestupku (§ 17 zákona o inspekci práce) nebo správního deliktu (§ 30 zákona o inspekci práce) na úseku bezpečnosti práce, za které je možné uložit pokutu až do výše 2 miliónů Kč.

Právní předpisy:

- zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, zejména ust. § 102 odst. 6, § 103 odst. 1. písm. j), § 106 odst. 2, § 108 odst. 3, ust. § 224 odst. 2 písm. b, § 249, ve znění pozdějších předpisů
- zákon č. 309/2006 Sb., o zajištění dalších podmínek bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, ust. § 2 odst. 1 písm. f), ve znění pozdějších předpisů
- zákon č. 224/2015 Sb., o prevenci závažných havárií způsobených vybranými nebezpečnými chemickými látkami nebo chemickými přípravky (zákon o prevenci závažných havárií), ve znění pozdějších předpisů
- zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, zejména ust. § 24 odst. 2 písm. j), ve znění pozdějších předpisů
- nařízení vlády č. 101/2005 Sb., o podrobnějších požadavcích na pracoviště a pracovní prostředí, ust. § 3 odst. 3 písm. f), příloha, část 8, ve znění pozdějších předpisů
- nařízení vlády č. 375/2017 Sb., o vzhledu a umístění a provedení bezpečnostních značek a zavedení signálů - nařízení vlády č. 361/2007, kterým se stanoví podmínky ochrany zdraví při práci, zejména ust. § 18 odst. 3 písm. j) a odst. 5, § 38 odst. 1 písm. g), ust. § 55 odst. 2 a odst. 5, ve znění pozdějších předpisů
- vyhláška č. 246/2001 Sb., o stanovení podmínek požární bezpečnosti a výkonu státního požárního dozoru (vyhláška o požární prevenci), ve znění pozdějších předpisů
- vyhláška Českého báňského úřadu č. 22/1989 Sb., o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a bezpečnosti provozu při hornické činnosti a při činnosti prováděné hornickým způsobem v podzemí, část I. díl čtvrtý, ve znění pozdějších předpisů
- zákon č. 251/2005 Sb., o inspekci práce, zejména ust. § 17 a § 35, ve znění pozdějších předpisů
- zákon č. 373/2011 Sb., o specifických zdravotních službách, zejména ust. § 53, § 57 odst. 1 písm. d)
- vyhláška č. 79/2013 Sb., o pracovnělékařských službách a některých druzích posudkové péče, zejména ust. § 2 písm. b) body 10. a 12.