VNITŘNÍ PŘEDPIS ZAMĚSTNAVATELE K PROVOZU DOPRAVNÍCH PROSTŘEDKŮ
Zaměstnavatel ...................................(uvést jeho přesné označení, sídlo, IČ)
zastoupený ........................................
K realizaci § 3 nařízení vlády č. 168/2002 Sb., kterým se stanoví způsob organizace práce a pracovních postupů, které je zaměstnavatel povinen zajistit při provozování dopravy dopravními prostředky, vydávám tento
vnitřní předpis
k provozu dopravních prostředků včetně místního provozního
bezpečnostního předpisu*)
*) vzhledem ke skutečnosti, že každá organizace je specifická, jedna provozuje pouze jedno silniční vozidlo, druhá žádné a pouze svým zaměstnancům povoluje a proplácí jízdy vlastními vozidly; nebo naopak organizace má rozsáhlou kamionovou dopravu a zajišťuje i opravárenskou činnost, není možné vypracovat a předložit jednoznačný univerzální vzor. Z výše uvedeného je zpracován příklad včetně místního provozního bezpečnostního předpisu (dále jen „MPBP") pro organizaci s minimálním provozem vozidel (tj. jeden řidič z povolání, který kromě několika vozidel řídí i autobus zaměstnavatele - při aktivitách dětí zaměstnanců, společných dovolených, společných výjezdech na organizovaná školení apod., několik řidičů používajících referentsky řízená vozidla, ostatní zaměstnanci, kteří uzavřeli dohodu o používání svých vlastních vozidel k pracovním cestám, je k pracovním cestám používají) a podrobně je zpracována část „komentář", kde zaměstnavatelé naleznou inspiraci pro doplnění svého MPBP podle své specifiky.
K pracovním jízdám u .........(konkretizovat zaměstnavatele) je možno užívat služební vozidlo ......(konkretizovat registrační značku/y) řízené řidičem z povolání ......(konkretizovat). Pan..... v případech potřeby řídí i podnikový autobus. Služební vozidla s řidičem je k dispozici zejména ....... (konkretizovat, např. vedoucímu zaměstnanci zaměstnavatele, jeho náměstkům apod.); dále pak pro zahraniční služební cesty podle kapacitních možností a vzájemné dohody všem zaměstnancům.
Služební vozidlo je možno výjimečně použít např. pro dopravu zaměstnance ze zaměstnání k poskytovateli zdravotních služeb nebo do místa bydliště z naléhavých zdravotních důvodů, pokud nelze zajistit zdravotnickou záchrannou službu; dále pak:
•	při neodkladné práci přesčas, pokud nemají zaměstnanci po skončení práce vhodné spojení prostředkem veřejné hromadné dopravy,
•	při nástupu na pracovní cestu před 6.00 hodinou nebo po jejím ukončení po 22.00 hodině.
Referentsky řízená vozidla je možno použít v případech, kdy služební vozidlo není z kapacitních důvodů k dispozici; tento způsob služební cesty je hospodárnější (např. pro využití všech míst ve vozidle) a při mimořádných a krizových situacích. Referentsky řízené vozidlo může být svěřeno pouze zaměstnanci, který má se ....... (konkretizovat zaměstnavatele) uzavřenou dohodu o podmínkách, za nichž bude vozidlo používat (viz příloha).
Za řízení referentsky řízených vozidel
Varianta 1 - není zaměstnancům - řidičům poskytována žádná odměna
Varianta 2 - je zaměstnancům - řidičům poskytována finanční odměna ....... (konkretizovat).
Použití vlastního vozidla je povoleno zaměstnancům v případě, že je potřebují k řádnému a včasnému plnění pracovních povinností a nemůže být použit jiný způsob dopravy (např. hromadná doprava osob, referentsky řízená vozidla, služební vozidlo).
Podmínkou jejich užití je se ......... (konkretizovat zaměstnavatele) uzavřená dohoda o podmínkách, za nichž mohou vozidla použít (viz příloha).
Jízdu vlastním vozidlem:
schvaluje...... (konkretizovat vedoucího zaměstnance nebo vedoucí zaměstnance), a to:
Varianta 1 - před každou jízdou
Varianta 2 - globálně na delší časové období (v tomto případě se specificky vyplňuje formulář SEVT - viz dále).
Technický stav vlastních vozidel, jejich opravy a údržbu si zabezpečují sami zaměstnanci.
Náhrady za použití vlastních vozidel jsou poskytovány ve smyslu zákona č. 262/2006 Sb., ve znění pozdějších předpisů, a jeho prováděcí vyhlášky (pro rok  2019 vyhlášky č. 333/2018 Sb.). 
Referentsky řízená vozidla jsou: 
Varianta 1 - parkována v garážích zaměstnavatele.......(konkretizovat místo a osobu, u které jsou např. k dispozici klíče apod.)
Varianta 2 - ...... (charakterizovat konkrétně, kde vozidla parkují).
Parkovat a garážovat služební vozidla, autobus a referentsky řízená vozidla mimo prostory k tomu určené, je možno jen se souhlasem.............. (konkretizovat koho), a to v případech, kdy řidič má určen nástup na pracovní cestu v časných ranních hodinách, resp. ji ukončí v pozdních večerních hodinách, a nemá možnost se dostat hromadným dopravním prostředkem do místa, resp. z místa, běžného stanoveného parkování vozidla.
Tímto předpisem (s ohledem na požadavek § 101 odst. 2 zákoníku práce, tj. že péče o bezpečnost a ochranu zdraví při práci je nedílnou a rovnocennou součástí pracovních povinností vedoucích zaměstnanců na všech stupních řízení v rozsahu pracovních míst, která zastávají) dále stanovím následující odpovědnost vedoucím zaměstnancům na jednotlivých úsecích:
•	zajišťování provozu a využitelnosti referentsky řízených vozidel......(konkretizovat podmínky a odpovědného zaměstnance);
•	zajišťování lékařských prohlídek zaměstnanců - řidičů: ......... (konkretizovat podmínky a odpovědného zaměstnance);
•	zajišťování prohlídek vozidel služebních, autobusu a referentsky řízených vozidel v STK a stanicích měření emisí: ........ (konkretizovat podmínky a odpovědného zaměstnance);
•	zajišťování pohonných hmot, náhradních dílů a údržby pro služební vozidla, autobus a pro referentsky řízená vozidla ............ (konkretizovat podmínky a odpovědného zaměstnance);
•	zajišťování školení řidičů, včetně zajištění zdokonalování odborné způsobilosti u řidiče z povolání ......... (konkretizovat četnost a odpovědného zaměstnance);
•	kontrola platných řidičských oprávnění (v souvislosti s jejich nutnou výměnou) ...... (konkretizovat odpovědného zaměstnance);
•	za povinnou výbavu vozidel a obměnu a doplňování léků a obvazového materiálu v lékárničce služebních vozidel, autobusu a referentsky řízených vozidel odpovídá......(konkretizovat odpovědného zaměstnance). Povinná výbava motorových vozidel se řídí přílohou č. 12, částí B, vyhlášky č. 341/2014 Sb., ve znění pozdějších předpisů obsah a výbava lékárniček první pomoci podle druhů vozidel je uvedena tamtéž (body 6. a 11.). Poznámka: Koncem roku  2018 změny … nutno zařadit do školení řidičů.
•	kontrola dodržování stanoveného pracovního režimu ......... (konkretizovat odpovědného zaměstnance);
•	proplácení cestovních náhrad při použití vlastního vozidla na pracovní cestě provádí .......... (konkretizovat odpovědného zaměstnance). Pro rok 2019 č. 333/2018 Sb. Platí též, co bylo uvedeno výše - vhodné na tuto skutečnost upozornit řidiče při operativním školení této problematiky. 
•	aktualizace MPBP ........ (konkretizovat odpovědného zaměstnance);
............... (podle potřeby doplnit další úseky, kde je někomu stanovena určitá odpovědnost).
Místní provozní bezpečnostní předpis
…………………………………………………
(konkretizovat zaměstnavatele)
pro stanovení bezpečných způsobů organizace práce a pracovních postupů při provozování silniční dopravy
Obsah:
1. Obecná ustanovení
2. Základní povinnosti na úseku dopravy
3. Další povinnosti na úseku vlastní silniční dopravy
4. Povinnosti řidičů obecně
5. Povinnosti řidičů před jízdou a během jízdy
6. Opravy, údržba a kontroly vozidel
7. Garážování a parkování
8. Novinky 
9. Závěrečná ustanovení

1. Obecná ustanovení
1.1 Místní provozní bezpečnostní předpis stanoví pracovní a technologické postupy při provozování dopravy, dále některé povinnosti řidičů; upravuje i otázku dohod, školení apod.
1.2 Ustanovení MPBP jsou závazná pro všechny kmenové zaměstnance ..... (konkretizovat zaměstnavatele).
1.3 Zaměstnanci ........ (konkretizovat zaměstnavatele) musí být seznámeni s MPBP v rozsahu odpovídajícím jejich pracovní náplni.
1.4 Zaměstnanci jsou s MPBP seznamováni v rámci bezpečnostního školení, které je organizováno ve smyslu ......... (konkretizovat, jak je u zaměstnavatele upraveno) s tím, že je povinností každého nově přijímaného zaměstnance sdělit, zda přistoupí na dohodu o užívání:
a) referentsky řízeného vozidla
b) vlastního vozidla na pracovních cestách a podle této skutečnosti bude do jeho vstupních, resp. periodických bezpečnostních školení, zařazena problematika související s provozem silničních motorových vozidel.
1.5. Za dodržování MPBP odpovídají vedoucí zaměstnanci u svých podřízených zaměstnanců, kteří buď referentsky řízená vozidla, nebo vlastní vozidla, používají.
2. Základní povinnosti na úseku dopravy
2.1. Školení řidiče z povolání, který v některých případech řídí i firemní autobus, je zajištěno u autoškoly, resp. školicího střediska, ........(konkretizovat) na základě dohody ..... ze dne .......
2.2. Školení řidičů referentsky řízených vozidel a zaměstnanců, kteří na pracovních cestách používají vlastní vozidla, je zajišťováno ........(konkretizovat termín, lze doporučit roční až tříletý) ......(konkretizovat kým), např.:
Varianta 1: odborně způsobilým zaměstnancem za prevenci rizik u zaměstnavatele - stanoveným podle § 9 odst. 2 zákona č. 309/2006 Sb., ve znění pozdějších předpisů, který přednáší problematiku bezpečnosti a ochrany zdraví při práci; pro problematiku dopravních předpisů je využíván lektor autoškoly, resp. školicího střediska)
Varianta 2: pouze odborně způsobilým zaměstnancem v prevenci rizik, u kterého má zaměstnavatel ověřeno, že je schopen vyložit i dopravní předpisy
Varianta 3: na školení je zván lektor autoškoly, resp. školicího střediska
Varianta 4: všichni řidiči jsou vysíláni na školení do autoškoly, resp. do školicího střediska
V mezidobí těchto školení v případě přijetí nových zaměstnanců organizuje školení ..... (konkretizovat kdo, postačí odborně způsobilým zaměstnancem v prevenci rizik bez odborného výkladu dopravních předpisů). Pro tato školení je užívána osnova a pro ověření znalostí test, které jsou uvedený v příloze tohoto MPBP (kritérium úspěšnosti - ne více než 5 chyb).
3. Další povinnosti na úseku vlastní silniční dopravy
........ (konkretizovat zaměstnavatele)
3.1 Stanoví řidičům používajícím referentsky řízená vozidla a soukromá vozidla na pracovních cestách pracovní režim jejich jízdy odpovídající požadavkům nařízení vlády č. 168/2002 Sb., kterým se stanoví způsob organizace práce a pracovních postupů, které je zaměstnavatel povinen zajistit při provozování dopravy dopravními prostředky tj. povolená maximální doba řízení 4,5 hodiny (za dobu řízení se považuje i přerušení řízení na dobu kratší než 15 minut), po které musí následovat bezpečnostní přestávka v délce 30 minut (nebude-li následovat nepřetržitý odpočinek mezi směnami nebo nepřetržitý odpočinek v týdnu); bezpečnostní přestávka může být rozdělena do dvou částí v trvání nejméně 15 minut, zařazených do doby řízení. Během bezpečnostní přestávky nevykonávají řidiči žádnou činnost vyplývající z jejich pracovních povinností, kromě dozoru na vozidlo.
3.2 Řidiči jsou vybavováni
Varianta 1 - Dokumentem zavedeným u zaměstnavatele..... (konkretizovat), ve kterém vedou přehled o svém pracovním režimu [viz bod 3. písm. c) přílohy č. 1 nařízení vlády č. 168/2002 Sb.]
Varianta 2 - formuláři SEVT 30 148 3 POUŽITÍ MOTOROVÉHO VOZIDLA NA PRACOVNÍ CESTĚ; jsou povinni požadované údaje průběžně vyplňovat; v případě dlouhodobějšího využívání vozidla se kolonky od .. do... a do místa .... proškrtávají a na blanketu je vyznačeno globální delší použití vozidla.
3.3 Je-li povoleno globální použití vozidla na delší časové období, je podpis zaměstnavatele na formuláři SEVT nahrazen podpisem na uzavřené dohodě.
3.4 Přijímá následující opatření k naplnění požadavku přílohy č. 1 bodu 2.     písm. e) nařízení vlády č. 168/2002 Sb. a k úpravě pravidel silničního provozu zákonem č. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích a o změnách některých zákonů (zákon o silničním provozu), ve znění pozdějších předpisů: ………….(konkretizovat).
Referentsky řízená vozidla jsou vybavena výstražnými vestami s vysokou viditelností, které jsou zaměstnanci povinni použít nejen v případě, že na vozidle dojde za jízdy na pozemních komunikaci k poruše, kterou odstraňují (viz příloha č. 1 nařízení vlády č. 168/2002 Sb.), ale nově i podle znění § 5 odst. 1 písm. l) zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, jsou povinni mít na sobě oděvní doplňky s označením z retroreflexního materiálu stanovené prováděcím právním předpisem tj. § 19 a příloha č. 12 vyhlášky č. 294/2015 Sb., kterou se provádějí pravidla provozu na pozemních komunikacích, ve znění vyhlášky č. 84/2016 Sb. nacházejí-li se mimo vozidlo na pozemní komunikaci mimo obec v souvislosti s nouzovým stáním; to neplatí pro řidiče motocyklu, mopedu a nemotorového vozidla.
K vestám: Požadavek na ně jako povinnou výbavu motorových vozidel s výjimkou motocyklů a mopedů, stanoví příloha č. 12, písm. B, bod 10. vyhlášky č. 341/2014 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Tyto musí odpovídat § 19 a příloze č. 12 vyhlášky č. 294/2015 Sb., ve znění vyhlášky č. 84/2016 Sb.
3.5 Vybavil služební vozidla, autobus a referentsky řízená vozidla pro případné provádění opravy na vozidle OOPP (oděvem a ochrannými rukavicemi) tak, jak je stanoveno vnitřním předpisem ........(konkretizovat, jakým konkrétním předpisem u zaměstnavatele upraveno) pro problematiku osobních ochranných pracovních prostředků a mycích, čistících a dezinfekčních prostředků.
4. Povinnosti řidiče v problematice zdravotní způsobilosti, školení a kvalifikace
4.1 Řidič z povolání se podrobuje ve smyslu § 87 odst. 1 písm. b) zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, lékařským prohlídkám (tj. do 50 let věku jednou za dva roky, nad 50 let každoročně). Tento řidič se podrobuje dále prohlídkám podle § 87a zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů – tj. dopravně psychologickému vyšetření (podrobil se ji před zahájením činnosti, dále nejdříve šest měsíců před dovršením 50 let, nejpozději v den dovršení 50 let a dále pak každých 5 let).
4.2 Ostatní řidiči:
Varianta 1: Nemají činnost spočívající v řízení vozidla uvedenou v pracovní smlouvě - na žádného z nich se tedy nevztahuje povinnost k lékařským prohlídkám ve smyslu § 87 a následujících zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, s výjimkou případů dosažení věku 65 a 68 let, pak za každé dva roky.
Řidiči jsou důrazně upozorněni na skutečnost, že mít s sebou potvrzení o zdravotní prohlídce - ukládá jim tuto povinnost znění ustanovení § 6 odst. 8 písm. d) zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů - jeho provedení viz příloha č. 2 vyhlášky č. 277/2004 Sb., ve znění pozdějších předpisů [upozornění na novelizaci vyhlášky vyhláškou č. 271/2015 Sb. a vyhláškou č. 37/2018 Sb. Poznámka: uvedená novelizace se týká především změn v příloze č. 3 /Nemoci, vady nebo stavy, které vylučují nebo podmiňují zdravotní způsobilost k řízení motorových vozidel/ – týká se více méně lékařů. Nicméně by změny neměli opominout a vědět o nich i řidiči, a to zejména  řidiči s nemocí diabetes mellitus, kdy je nově zavedeno upozornění na „syndrom nerozpoznávání hypoglykémie“ (tj. nižší než normální hladina cukru v krvi) – tedy druhá a další hypoglykémie, která se vyskytne během období 12 měsíců od první hypoglykémie, a kterou žadatel nebo řidič není schopen rozeznat.  Mj. je nově  novelou stanoveno, že řidič (resp. žadatel o řidičské oprávnění) musí prokázat, že rozumí rizikům, které hypoglykémie přináší (podle provedené odborné studie ovlivňuje pozornost, odhad situace, koordinaci očí a rychlosti reakcí nohou a rukou), a prokázat, že tento stav dokáže dostatečně kontrolovat; způsob prokázání zaznamená lékař do zdravotnické dokumentace vedené o posuzované osobě].
A poslední důležité upozornění … termín lékařské prohlídky lékařem příslušné specializované způsobilosti se provede nejméně za rok [před poslední novelizací byly roky 3 (viz znění Přílohy č. 3, kapitoly V v položce 2 skupině 2 závěrečné části)].
Varianta 2: Řidiči používající referentsky řízená vozidla mají toto řízení vozidla sjednáno v pracovní smlouvě a vztahuje se na ně, co se týká problematiky lékařských prohlídek, povinnost jako pro řidiče z povolání (bod 4.1).
Varianta 3: Řidič vlastních vozidel zaměstnavatele má toto řízení sjednáno v pracovní smlouvě; vztahuje se na ně povinnost daná v bodě 4.1.
Poznámka k této problematice:
Již několik let platí, že směrnice 49/1967 Věstníku MZd., o posuzování zdravotní způsobilosti k práci, ve znění pozdějších předpisů, byla v roce 2013  zrušena a nahrazena vyhláškou č. 79/2013 Sb., o provedení některých ustanovení zákona č. 373/2011 Sb., o specifických zdravotních službách (vyhláška o pracovnělékařských službách a některých druzích posudkové péče). V roce 2017  byla uvedená vyhláška novelizovaná vyhláškou č. 436/2017 Sb.
Periodické termíny prohlídek pro řidiče (s výjimkou řidičů podle § 87 odst. 1 zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů) stanoví bod 5. přílohy č. 2 výše citované vyhlášky, tj. 1 x za 6 let, po dovršení 50 let věku 1 x za 4 roky. 
!!!Pozor,  po novele vyhláškou č. 436/2017 Sb.  je jinak:
Podle přílohy č. 2 vyhlášky č. 79/2013 Sb. -   před novelou provedenou  vyhláškou č. 436/2017 Sb. -   byly prohlídky  tak, jak jsou uvedeny výše – opakujeme … 1 x za 6 let; zaměstnanci nad 50 let 1 x za 4 roky. Po novele byl bod 5. přílohy č. 2 upraven  …. !!! tato lhůta platí pouze pro kategorii 1,  pro kategorie 2 - 4 platí termín 1 x za 4 roky, a po dovršení 50 let 1 x za 2 roky) !!!!!
4.3 Po provedení prohlídky obdrží řidiči doklad o této prohlídce.
4.4 Řidič z povolání je povinen se zúčastnit zdokonalování odborné způsobilosti řidičů (v souvislosti s jeho řízením autobusu - viz zákon č. 247/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů). Navíc se zúčastňuje školení z problematiky BOZP, organizované pro ostatní řidiče u .......(konkretizovat zaměstnavatele).
Průběžně je poučen o změnách zákona č. 247/2000 Sb. Je poučen o důležitých ustanoveních vyhlášky č. 156/2008 Sb., o zdokonalování odborné způsobilosti řidičů a o změně vyhlášky č. 167/2002 Sb., kterou se provádí zákon č. 247/2000 Sb., o získávání a zdokonalování odborné způsobilosti k řízení motorových vozidel a o změně některých zákonů, ve znění zákona č. 478/2001 Sb., a vyhlášky č. 167/2002 Sb., v roce 2013 novelizované vyhláškou č. 284/2013 Sb., v roce 2015 vyhláškou č. 256/2015 Sb.; dále pak v roce 2016 vyhláškou č. 76/2016 Sb. 
4.5 Řidiči jak vozidel referentsky řízených, tak vozidel vlastních, jsou povinni se účastnit školení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci [viz § 37 odst. 5 zákoníku práce při nástupu do pracovního poměru; § 106 odst. 4 písm. a) zákoníku práce v termínech stanovených zaměstnavatelem, nebude-li v tomto období (v důsledku zvýšení úrazovosti, nových předpisů, vzniku mimořádných událostí apod.) zorganizováno školení mimořádné]; dále jsou povinni podrobit se ověření znalostí předpisů, které s provozem vozidel souvisí.
4.6 Řidiči jsou upozornění na nutnou výměnu řidičských průkazů ve stanovených termínech.  
5. Povinnosti řidičů před jízdou a během jízdy
5.1 Řidič z povolání a ostatní řidiči jsou povinni zkontrolovat před jízdou stav vozidla a v případě zjištění závad u vozidla služebního, resp. u vozidel referentsky řízených, které by bránily bezpečnému provozu vozidla, tato vozidla nepoužít a oznámit tuto skutečnost ........(konkretizovat).
5.2 Řidiči jsou při jízdě povinni dodržovat platné dopravní předpisy (tj. zejména požadavky zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, a jeho prováděcích vyhlášek).
5.3 Řidiči jsou zejména povinni:
•	užít vozidlo, které splňuje podmínky stanovené  zákonem č. 56/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů,
•	věnovat se plně řízení vozidla, a sledovat situaci v provozu na pozemních komunikacích,
•	přizpůsobit jízdu technickým vlastnostem vozidla,
•	dbát zvýšené opatrnosti zejména vůči dětem, osobám s omezenou schopností pohybu a orientace (vyhláška č. 398/2009 Sb.), osobám těžce zdravotně postiženým a zvířatům, brát ohled na vozidlo přepravující děti, řidiče začátečníka nebo osobu těžce zdravotně postiženou označené podle prováděcího právního předpisu a na výcvikové vozidlo,
•	odstranit na místě závadu při zjištění, že vozidlo a náklad nesplňují podmínky uvedené v § 52 zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů; nemůže-li tak učinit, smí v jízdě pokračovat přiměřenou rychlostí jen do nejbližšího místa, kde lze závadu odstranit (přitom musí učinit taková opatření, aby během jízdy nebyla ohrožena bezpečnost provozu na pozemních komunikacích a nedošlo k poškození pozemní komunikace ani životního prostředí);
•	podrobit se na výzvu policisty, vojenského policisty, zaměstnavatele, ošetřujícího lékaře nebo strážníka obecní policie vyšetření ke zjištění, zda není ovlivněn alkoholem (zákon č. 65/2017 Sb., ve znění zákona č. 183/2017 Sb. a nálezu Ústavního soudu č. 81/2018 Sb.) nebo jiné návykové látky než alkoholem (zákon č. 167/1998 Sb., ve znění pozdějších předpisů),
•	řidiči jsou upozorněni na vydání nařízení vlády č. 41/2014 Sb. (otázka ovlivnění vyjmenovanou návykovou látkou) – viz též znění § 5 odst. 2 písm. b) zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů,
•	snížit rychlost nebo zastavit vozidlo před přechodem pro chodce, sníží-li rychlost jízdy nebo zastaví-li vozidlo před přechodem pro chodce i řidiči ostatních vozidel jedoucí stejným směrem,
•	zajistit bezpečnost přepravované osoby nebo zvířete (zákon č. 246/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů) a bezpečnou přepravu nákladu,
•	zabezpečit přepravované zvíře tak, aby neohrozilo řidiče a přepravované osoby, 
•	zajistit, aby k jízdě byl přibrán potřebný počet způsobilých a náležitě poučených osob, pokud to vyžaduje bezpečnost provozu na pozemních komunikacích,
•	mít na sobě oděvní doplňky s označením z retroreflexního materiálu (viz § 56 odst. 8 zákona č. 361/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů, dále pak vyhláška č. 294/2015 Sb., ve znění vyhlášky č. 84/2016 Sb.),
•	respektovat při pohybu v prostorech organizací, do jejichž prostor v rámci plnění pracovních povinností vjeli, místní pokyny a příkazy vydané těmito organizacemi,
•	při jízdě a činnostech mimo pozemní komunikace přizpůsobit své jednání okolním podmínkám, stavu a povaze terénu, povětrnostním podmínkám a ostatním okolnostem, které je možno předvídat,
•	respektovat požadavek celoročního svícení,
•	......... (konkretizovat další požadavky, které zaměstnavatel pokládá za důležité, zejména vybrat nové povinnosti stanovené po novelizaci zákonem č. 48/2016 Sb.),
•	Podle § 40a zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, platí, že v období od 1. listopadu do 31. března, pokud
a) se na pozemní komunikaci nachází souvislá vrstva sněhu, led nebo námraza, nebo
b) lze vzhledem k povětrnostním podmínkám předpokládat, že se na pozemní komunikaci během jízdy může vyskytovat souvislá vrstva sněhu, led nebo námraza,
užít motorové vozidlo kategorie M nebo N k jízdě v provozu na pozemních komunikacích pouze za podmínky použití zimních pneumatik 18a) [k nim podrobněji příloha č. 12 vyhlášky č. 341/2014 Sb., ve znění pozdějších předpisů bod F Technické požadavky na výbavu vozidel koly, pneumatikami a protiskluzovými řetězy] a to u motorových vozidel s maximální přípustnou hmotností nepřevyšující 3.500 kg na všech kolech a u motorových vozidel s maximální přípustnou hmotností převyšující 3.500 kg na všech kolech hnacích náprav s trvalým přenosem hnací síly. Zimní pneumatiky podle věty prvé musí mít hloubku dezénu hlavních dezénových drážek nebo zářezů nejméně 4 mm a u motorových vozidel o maximální přípustné hmotnosti převyšující 3.500 kg nejméně 6 mm. Ustanovení výše uvedené se nepoužije pro náhradní pneumatiku použitou v případě nouzového dojetí
5.4 Zdůraznění některých dalších zákazů pro řidiče plynoucí ze zákona o provozu na pozemních komunikacích:
Řidič nesmí: 
•	požít alkoholický nápoj ani jinou látku obsahující alkohol nebo užít jinou návykovou látku během jízdy, 
•	použít k jízdě vozidlo, které nesplňuje podmínky bezpečného provozu na pozemních komunikacích (respektovat skutečnost danou § 38 odst. 1 písm. e) zákona č. 56/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů - není-li provedena stanovená technická kontrola a měření emisí v určených termínech, je vozidlo nezpůsobilé k provozu na pozemních komunikacích),
•	řídit vozidlo, jestliže je jeho schopnost snížena v důsledku jeho zdravotního stavu,
•	předat řízení vozidla, která nesplňuje podmínky stanovené podle  §  3 odst. 2 a 3 zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, nebo která je pod vlivem alkoholu nebo jiné návykové látky nebo jejíž schopnost k řízení je snížena v důsledku jeho zdravotního stavu,
•	vyhazovat za jízdy předměty z vozidla,
•	ohrozit nebo omezit chodce, který přechází pozemní komunikaci po přechodu pro chodce nebo který zjevně hodlá přecházet pozemní komunikaci po přechodu pro chodce, v případě potřeby je povinen i zastavit vozidlo před přechodem pro chodce,
•	ohrozit chodce přecházejícího pozemní komunikaci, na kterou odbočuje, a dále nesmí ohrozit chodce při odbočování na místo ležící mimo pozemní komunikaci, při vjíždění na pozemní komunikaci a při otáčení nebo couvání,
•	ohrozit cyklistu přejíždějícího pozemní komunikaci na přejezdu pro cyklisty,
•	řídit vozidlo, na němž jsou nečistoty, námraza nebo sníh, které zabraňují výhledu z místa řidiče vpřed, vzad a do stran, řídit vozidlo, na němž nebo na jehož nákladu je led, který by po uvolnění mohl ohrozit bezpečnost provozu na pozemních komunikacích;
•	být za jízdy připoután na sedadle bezpečnostním pásem, pokud je jím sedadlo povinně vybaveno; 
•	řidič je dále povinen podrobit vozidlo na výzvu policisty technické silniční kontrole, kontrole umístění, upevnění nebo zajištění nákladu, kontrole hmotnosti vozidla nebo jízdní soupravy, kontrole poměru hmotnosti vozidla v jízdní soupravě, kontrole rozložení hmotnosti na nápravy, skupiny náprav, kola nebo skupiny kol, kontrole rozměrů vozidla nebo jízdní soupravy včetně nákladu nebo kontrole dodržení podmínek splnitelnosti vozidel v jízdní soupravu
•	řidič nesmí obtěžovat ostatní účastníky provozu na pozemních komunikacích ani jiné osoby zejména nadměrným hlukem, znečišťováním ovzduší, rozstřikováním kaluží, bláta nebo zbytečným ponecháním motoru stojícího vozidla v chodu;
•	řidič nesmí při jízdě vozidlem držet v ruce nebo jiným způsobem telefonní přístroj nebo jiné hovorové nebo záznamové zařízení
......... (konkretizovat další zákazy, které považuje zaměstnavatel za důležité).
Řidiči jsou průběžně informováni o všech novelizacích zákona č. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích a o změnách některých zákonů (zákon o silničním provozu) - zejména o novelizacích provedených zákony č. 133/2011 Sb., č. 297/2011 Sb., č. 329/2011 Sb., č. 341/2011 Sb. č. 375/2011 Sb., č. 18/2012 Sb., č. 119/2012 Sb. č. 197/2012 Sb., č. 193/2012 Sb., č. 396/2012 Sb., č. 101/2013 Sb., č. 233/2013 Sb., č. 239/2013 Sb., č. 300/2013 Sb., č. 64/2014 Sb., č. 230/2014 Sb. a č. 249/2014 Sb.; dále na novelu provedenou v roce 2015 zákonem č. 268/2015 Sb. a v roce 2016 zákonem č. 48/2016 Sb. V roce 2017 se jedná o zákon č. 183/2017 Sb. a s účinností od 1. července 2018 zákon č. 199/2017 Sb. V roce 2018 zákon č. 193/2018 Sb. a č. 285/2018 Sb. 
6. Opravy, údržba a kontroly vozidla
6.1 Opravy, údržba a kontroly vozidel se provádějí podle návodu stanoveného výrobcem (u služebního vozidla, autobusu a u v referentsky řízených vozidel jsou k dispozici návody výrobců těchto vozidel).
6.2 S výjimkou vizuálních kontrol vozidel a drobných oprav (dohuštění pneumatik, výměna žárovek apod.) jsou veškeré opravy zadávány odborným opravárenským servisům. Zajišťuje .......(konkretizovat odpovědného zaměstnance).
7. Garážování a parkování vozidel
7.1 Garážování a stání vozidel ....... (konkretizovat, jak je u zaměstnavatele vyřešeno).
8. Novinky 
Poznámka: Z důvodu, že zpracovatelce souboru není známo, v kterém roce se začne uživatel této příručky inspirovat, v kterém roce bude vypracovávat, resp. novelizovat MPBP, jsou zde ponechány novelizace posledních několika let … i když mnohé, na které je poukazováno, jsou buď již zrušeny, nebo novelizovány. 
Rok 2018:
8.1 
Souhrnná informace k novelám, které jsou obsaženy v zákoně č. 193/2018 Sb., kterým jsou upraveny jak zákon o podmínkách provozu na pozemních komunikacích …., (tj. zákon č. 56/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů); zákon č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění pp, a na třetím místě pak i  zákon o provozu na pozemních komunikacích  … (tj. zákon č. 361/2000 Sb., ve znění pp). 
Důvodem byla nutnost České republiky reagovat a implementovat právo EU do vnitrostátního právního řádu, tj. směrnice týkající se pravidelných technických prohlídek motorových vozidel a jejich přípojných vozidel; dále směrnice silničních technických kontrol užitkových  vozidel provozovaných v  EU a v neposlední  řadě i směrnice týkající se stanovení maximálních přípustných rozměrů pro vnitrostátní a mezinárodní provoz a maximální přípustné hmotnosti pro mezinárodní provoz. 
Z důvodu, že v ČR byla  výše uvedená problematika upravena výše citovanými zákony, bylo nutno novelizovat všechny tři  zákony (poznámka: v dalším legislativním procesu dále  upraveny i prováděcí předpisy, tj. vyhláška  č. 302/2001 Sb., ve znění pp –  provedeno ve 4.Q roku 2018 - vyhláška zrušena a nahrazena vyhláškou č. 211/2018 Sb., vyhláška č. 82/2012 Sb., ve znění vyhlášky č. 133/2016 Sb., a ve 4.Q roku 2018 novelizace vyhláškou č. 207/2018 Sb. a vyhláška č. 431/2014 Sb., ve znění vyhlášky č. 235/2017 Sb.   opět ve 4.Q roku 2018  novelizována vyhláškou č. 206/2018 Sb. Pro stanovení maximálních rozměrů vozidel a hmotností vydán nový předpis – viz vyhláška č. 209/2018 Sb. ).
8.2
Novelizace zákona č. 56/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů, zákonem č. 193/2018 Sb. 
Zde se nejvíc změn netýká přímo řidičů, ale výrobců vozidel, STK, měření emisí (buď v samostatné provozovně, nebo i přímo v STK) a to jak z pohledu jejich vzniku a zániku, ale i kvalifikace jejich pracovníků apod. 
Pro řidiče možno upozorní a zdůraznit:
• některé nové nebo upřesněné povinnosti při zápisu do registru silničních vozidel (§ 5a);
•  upřesnění nutných dokladů při podání žádosti o zápis do registru (§ 6 odst.5);
•  něco nově při vydání tabulek s registrační značkou (§ 7 odst.4);
•  registrační značka elektrického vozidla (§ 7b);
•  vyřazení silničního vozidla z provozu (§ 12 odst. 7 písm.b);
•  detaily k záznamu o celkové ujeté vzdálenost (§ 36 odst.4);
•  jeden ze zákazu, kdy není možno provozovat  vozidlo na pozemních komunikacích  (§ 38 odst. 1 písm. e);
•  nově definované termíny pravidelných technických prohlídek (§ 40); 
•  charakteristika, co se skrývá pod technickou prohlídkou (§ 47);
•  hodnocení technického stavu vozidla (§ 48);
•  nově definované 3 stupně závad (§ 49);
•  nutno si uvědomit rozdíl mezi technickou prohlídkou  technickou silniční kontrolou;
•  výbava a náhradní díly (§ 75 odst.3);
•  provoz zvláštních vozidel (§ 79);
•  přestupky fyzických osob (k počítačům ujeté vzdálenosti) (§ 83 odst.1 písm.) i, j, a k).

8.3 
Novelizace zákona č. 13/1997 Sb., ve znění pozdějších předpisů, zákonem č. 193/2018 Sb.
V tomto zákoně o pozemních komunikacích bylo úprav provedeno nejméně; a opět se opakuji – ne všechny se bezprostředně týkají řidičů. 
  v § 19 je upravena problematika odstranění vraku vlastníkem pozemní komunikace – správnímu orgánu, který provádí v řízení ohledání vozidla, vydá o tom usnesení a toto se oznamuje pouze provozovateli. Není-li silničnímu správnímu úřadu provozovatel vozidla znám a účelem tohoto ohledání je zjištění jeho totožnosti, oznámí se usnesení vylepením na vozidle nejméně 5 dní před provedením ohledání vozidla a současně vyvěšením na úřední desce. (odst. 3);
Při ohledání vozidla v řízení podle odstavce 1 lze otevřít uzamčené vozidlo i v nepřítomnosti jeho provozovatele. Došlo-li k otevření uzamčeného vozidla v nepřítomnosti jeho provozovatele, zajistí silniční správní úřad uzamčení vozidla.(odst.4)
  Za § 24a se vkládá nový § 24b, který včetně nadpisu zní:
§ 24b Rozšíření obecného užívání

(1) Při splnění podmínek zajišťujících bezpečnost a plynulost silničního provozu a ochranu stavu pozemní komunikace lze na určených dálnicích, silnicích nebo místních komunikacích užít vozidlo, jehož
a) výška, hmotnost nebo rozložení hmotnosti na nápravy, skupiny náprav, kola nebo skupiny kol překračuje hodnoty stanovené zákonem o silničním provozu, jde-li o vnitrostátní silniční dopravu, nebo
b) výška, šířka, hmotnost nebo rozložení hmotnosti na nápravy, skupiny náprav, kola nebo skupiny kol překračuje hodnoty stanovené zákonem o silničním provozu, jde-li o vnitrostátní přepravu dřeva, o využití pracovních strojů samojízdných pro zemědělské práce nebo pro opravy nebo údržbu pozemních komunikací.
Další odstavce tohoto paragrafu  stanoví oprávnění ministerstvům dopravy a vnitra na tomto úseku. Pro řidiče uvádím  znění odst. (7) …. Užít vozidlo podle odst. 1 lze jen při splnění všech podmínek stanovených opatřením obecné povahy. Je-li jako podmínka stanoven policejní doprovod, je provozovatel takto užitého vozidla povinen uhradit náklady s tím spojené Policii České republiky; dále pak i odst. (8) ….. Povinnost řídit se místní a přechodnou úpravou provozu není při užití vozidla podle odst. 1 dotčena;  nezbavuje uživatele povinnosti k náhradám za poškození nebo znečištění dálnice, silnice nebo místní komunikace. 
  Další úpravy v zákoně se týkají vážení vozidla. Pro množství změn a doplňků pro lepší přehlednost je uvedeno plné platné znění:
 
                                           § 38a Kontrolní vážení vozidel
(1) Na dálnicích, silnicích a místních komunikacích se provádí kontrolní vážení a měření (dále jen „kontrolní vážení“) vozidel spadajících do kategorie M2, M3, N1, N2, N3, T, C, O, R, S nebo SS10) nebo jízdních souprav tvořených těmito vozidly. Kontrolní vážení může zahrnovat kontrolu hmotnosti vozidla nebo jízdní soupravy, kontrolu poměru hmotností vozidel v jízdní soupravě, kontrolu rozložení hmotnosti na nápravy, skupiny náprav, kola nebo skupiny kol, kontrolu rozměrů vozidla nebo jízdní soupravy včetně nákladu nebo kontrolu dodržení podmínek spojitelnosti vozidel v jízdní soupravu.
(2) Podle tohoto zákona se rozlišují dvě kategorie kontrolního vážení:
a)	kontrolní vážení vozidla nebo jízdní soupravy nepřenosnými vysokorychlostními vahami, při kterém nedochází k odklonění vozidla z provozu (dále jen „vysokorychlostní vážení“), a
b)	kontrolní vážení vozidla nebo jízdní soupravy  všemi jinými technickými zařízeními, než jaká jsou uvedena v písm. a) výše, při kterém dochází k odklonění z provozu (dále jen „nízkorychlostní kontrolní vážení“).
(3) Nízkorychlostní kontrolní vážení:
a) zajišťuje v součinnosti s Policií České republiky nebo s celními úřady 
1. na silnicích I. třídy  kraj ve svém územním obvodu se souhlasem vlastníka pozemní komunikace nebo jím pověřená osoba a
2. na ostatních pozemních komunikacích vlastník pozemní komunikace nebo jím pověřená osoba.
b) provádí Policie České republiky nebo celní úřady odděleně. 

(4) Vysokorychlostní kontrolní vážení zajišťuje

a) na silnicích I. třídy kraj ve svém územním obvodu se souhlasem vlastníka pozemní komunikace nebo jím pověřená osoba a

b) na ostatních pozemních komunikacích vlastník pozemní komunikace nebo jím pověřená osoba.

(5) Odesílatel nesmí v dokladech, které vydal k přepravované zásilce, uvést nižší 
hmotnost zásilky, než je její skutečná hmotnost. Je-li zásilka přepravována v kontejneru nebo výměnné nástavbě, vydá odesílatel k zásilce doklad obsahující údaje o hmotnosti zásilky a hmotnosti kontejneru nebo výměnné nástavby. Provozovatel vozidla nebo, je-li zásilka přepravována jízdní soupravou, provozovatel jízdní soupravy zajistí, aby doklady vydané odesílatelem byly k dispozici ve vozidle nebo v jízdní soupravě, kterými je zásilka přepravována. 

(6) Provozovatelem jízdní soupravy se pro účely tohoto zákona rozumí provozovatel tažného vozidla této jízdní soupravy.
(7) Policie České republiky a celní úřady, jde-li o nízkorychlostní kontrolní vážení, a kraje a vlastníci pozemních komunikací, jde-li o vysokorychlostní kontrolní vážení, poskytnou Ministerstvu dopravy vždy do 31. května údaje za předchozí kalendářní rok o počtu jimi zajištěných nebo provedených kontrolních vážení a o počtu vozidel nebo jízdních souprav, u nichž bylo při kontrolním vážení zjištěno nedodržení hodnot pro hmotnost vozidla nebo jízdní soupravy nebo pro rozložení hmotnosti na nápravy nebo skupiny náprav stanovených zákonem o silničním provozu.
§ 38b
 (1) Řidič vozidla je povinen na výzvu policisty nebo celníka podrobit vozidlo nebo jízdní soupravu nízkorychlostnímu kontrolnímu vážení. Zajížďka k technickému zařízení na nízkorychlostní kontrolní vážení, včetně cesty zpět, nesmí být delší než 16 kilometrů. 
 (2) Při nízkorychlostním kontrolním vážení je řidič vozidla povinen řídit se pokyny osoby obsluhující zařízení na nízkorychlostní kontrolní vážení a předložit doklady podle § 38a odst. 5, byli-li vydány. 
 (3) O výsledku nízkorychlostního kontrolního vážení vydá osoba obsluhující zařízení na nízkorychlostní kontrolní vážení vozidel řidiči doklad, který zašle též provozovateli vozidla.
(4) Překáží-li vozidlo nebo jízdní souprava v provádění nízkorychlostního kontrolního vážení, policista nebo celník vyzve řidiče k odstranění vozidla nebo jízdní soupravy. Nedojde-li k odstranění vozidla nebo jízdní soupravy bezprostředně po výzvě podle věty první, zajistí policista nebo celník odtažení vozidla nebo jízdní soupravy na náklady provozovatele vozidla nebo jízdní soupravy.
(5) Rozsah a způsob provádění nízkorychlostního kontrolního vážení, náležitosti dokladu o výsledku nízkorychlostního kontrolního vážení a vzor dokladu stanoví prováděcí právní předpis.
§ 38c
(1) Zjistí-li se nízkorychlostním kontrolním vážením nedodržení hodnot nebo podmínek stanovených zákonem o silničním provozu, přikáže policista nebo celník řidiči jízdu na nejbližší vhodné místo k odstavení vozidla nebo jízdní soupravy a zakáže pokračování v jízdě do doby, než
a) zjištěné nedodržení hodnot nebo podmínek stanovených zákonem o silničním provozu bude odstraněno, nebo
b) užití vozidla nebo jízdní soupravy bude umožněno rozhodnutím o povolení zvláštního užívání nebo opatřením obecné povahy podle § 24b.
(2) Policista nebo celník přikáže řidiči jízdu na nejbližší vhodné místo k odstavení vozidla nebo jízdní soupravy a zakáže pokračování v jízdě rovněž v případě, že řidič odmítl podrobit vozidlo nebo jízdní soupravu nízkorychlostnímu kontrolnímu vážení. Zákaz pokračování jízdy platí do doby provedení nízkorychlostního kontrolního vážení vozidla nebo jízdní soupravy, nejdéle však 48 hodin.
(3) Zakázal-li policista nebo celník pokračování v jízdě, může vozidlu nebo jízdní soupravě zabránit v jízdě použitím technického prostředku.
(4) Zabránění v jízdě se provede na náklady provozovatele vozidla nebo, jde-li o jízdní soupravu, na náklady provozovatele jízdní soupravy.
(5) Jde-li o zákaz pokračování v jízdě podle odstavce 1, policie nebo celní úřad zajistí uvolnění vozidla nebo jízdní soupravy po splnění podmínky podle odst. 1 písm. a) nebo b). Jde-li o zákaz pokračování v jízdě podle odst. 2, policie nebo celní úřad zajistí uvolnění vozidla nebo jízdní soupravy po splnění podmínky podle odst. 2 nebo uplynutí lhůty podle odstavce 2. Požadovat provedení nízkorychlostního kontrolního vážení k ověření splnění podmínky podle odstavce 1 písm. a) nebo podle odstavce 2 lze, jen pokud je v místě, kde má být toto vážení provedeno, k dispozici technické zařízení na nízkorychlostní kontrolní vážení.

(6) Zakázat pokračování v jízdě nelze, jde-li o přepravu zvířat podle přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího ochranu zvířat během přepravy39).[nařízení Rady (ES) č. 1/2005 o ochraně zvířat během přepravy a souvisejících činností a o změně směrnic 64/432/EHS a 93/119/ES a nařízení (ES) č. 1255/97].
§ 38d
(1) Řidič vozidla je povinen vždy podrobit vozidlo nebo jízdní soupravu vysokorychlostnímu kontrolnímu vážení, které je prováděno na trase vozidla nebo jízdní soupravy, bez ohledu na to, je-li řidič obeznámen s místem, kde dochází k vysokorychlostnímu vážení.
 (2) Zjistí-li se při vysokorychlostním kontrolním vážení nedodržení hodnot nebo podmínek stanovených zákonem o silničním provozu, vystaví vlastník pozemní komunikace nebo kraj, zajišťuje-li vážení podle § 38a odst. 4 písm. a), nebo jimi pověřená osoba zajišťující vysokorychlostní kontrolní vážení vážní lístek, který doručí obecnímu úřadu obce s rozšířenou působností, v jehož správním obvodu bylo vysokorychlostní kontrolní vážení provedeno.

 (3) Obecní úřad obce s rozšířenou působností vystaví na základě vážního lístku doklad, který doručí provozovateli vozidla a jeho řidiči spolu s oznámením o zahájení řízení o přestupku.
(4) Rozsah a způsob provádění vysokorychlostního kontrolního vážení, náležitosti vážního lístku a dokladu o výsledku vysokorychlostního kontrolního vážení a vzor dokladu stanoví prováděcí právní předpis.
  v daších paragrafech jsou upraveny sankce, a to jak pro odesilatele, přepravci i samotného řidiče.   a opravdu poslední … je řešena i přeprava sypkého materiálu. V   § 43 se na konci odst. 5 doplňuje věta "Řidič není dále odpovědný za přestupek podle § 42a odst. 4 písm. c), pokud bylo při kontrolním vážení zjištěno pouze nedodržení hodnot pro rozložení hmotnosti na nápravy, skupiny náprav, kola nebo skupiny kol stanovených zákonem o silničním provozu a řidič prokázal, že byl přepravován pouze sypký materiál, jehož pohybu během přepravy nemohl bez nepřiměřených opatření zabránit.  Zákon dále upřesňuje… v § 43 odst. 7 zní: …. Vymezení materiálu, který lze považovat za sypký materiál podle odst. 5, a jeho fyzikálních vlastností stanoví prováděcí právní předpis (viz vyhláška č. 208/2018 Sb.). 

8.4 
Novelizace zákona č. 361/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů, zákonem č. 193/2018 Sb.
Množství novinek:
  povinné doklady některých řidičů při jízdě [§ 4 odst. 7 písm. e)];
 povinnost všech řidičů podrobit se technické silniční kontrole (§ 4 odst. 9);
 nově vytváření uličky pro průjezd záchranných vozidel (§ 41 odst.8);
  § 41 + následující upravují problematiku jízdy vozidel s právem přednostní jízdy
   do § 41 se v odst. 1 za slovo "modré" vkládají slova "nebo modré a červené" [poznámka - tatáž úprava proveden i v § 43odst. 4 (omezení jízd některých vozidel)];
    v  § 41 se na konci odst. 2 (tj. výčet vozidel, které jsou vybaveny zvukovým výstražným zařízením doplněným zvláštním výstražným světlem) doplňuje se  písm. l), které zní: ….. zpravodajských služeb při přepravě nosičů utajovaných informací nebo osob, kterým poskytují ochranu;
 pro všechny řidiče je však nejdůležitější problematika uvolnění uličky pro průjezd zejména sanitky (ale i dalších vozidel, u kterých je to žádoucí).  Tím je dosaženo, že pravidlo vytváření této „záchranářské uličky“ na vozovkách o třech a více jízdních pruzích bylo v ČR stejná jako v okolních zemích. 
Znění § 41 odst. 8: Není-li dálnice nebo silnice pro motorová vozidla s nejméně dvěma jízdními pruhy volně průjezdná z důvodu kolony stojících nebo pomalu jedoucích vozidel, jsou řidiči vozidel povinni vytvořit mezi jízdními pruhy prostor pro průjezd vozidel s právem přednostní jízdy; při tom smějí vjet na krajnici nebo na střední dělící pás. Jsou-li v jednom směru jízdy více než dva jízdní pruhy, vytváří se tento prostor mezi jízdním pruhem, který je nejvíce vlevo, a k němu přiléhajícím jízdním pruhem. Do tohoto prostoru smějí vjet pouze vozidla s právem přednostní jízdy, vozidla správce pozemní komunikace a vozidla sloužící k odstranění následků dopravní nehody nebo překážky provozu na pozemních komunikacích.
 Pro zlepšení viditelnosti záchranářských a dalších vozidel slouží i znění doplněného odst. 11 Zvláštním výstražným světlem modré a červené barvy mohou být vybavena vozidla Ministerstva vnitra používaná policií a označená podle zvláštního právního předpisu13), vozidla používána Hasičským záchranným sborem České republiky nebo jednotkami požární ochrany a vozidla poskytovatele zdravotnické záchranné služby.

 transpozice směrnice EU upravující nejvyšší dovolené hmotnosti a rozměry vozidel poznámka: je vydán prováděcí právní předpis s konkrétními hodnotami). Zákon o silničním provozu na to reagoval výslovným zákazem řidičům motorových vozidel užít k jízdě vozidlo, které svými rozměry včetně nákladu, rozložením hmotnosti na nápravy apod.  Dále uvedené nových ustanovení toto dokladuje:  
§ 43a  Hmotnosti a rozměry vozidel

(1) Řidič motorového vozidla nesmí užít vozidlo, jehož hmotnost, rozměry včetně nákladu nebo rozložení hmotnosti na nápravy, skupiny náprav, kola nebo skupiny kol ohrožují bezpečnost provozu na pozemních komunikacích nebo stav pozemní komunikace, není-li jeho užití umožněno postupem podle zvláštního právního předpisu1) [provedeno vyhláškou č. 209/2018 Sb.].
(2) Řidič nesmí užít jízdní soupravu, pokud
a) její hmotnost nebo rozměry včetně nákladu ohrožují bezpečnost provozu na pozemních komunikacích nebo stav pozemní komunikace, není-li její užití umožněno postupem podle zvláštního právního předpisu1),
b) hmotnost nebo rozměry jednotlivých vozidel včetně nákladu, poměr hmotností jednotlivých vozidel nebo rozložení hmotnosti na nápravy, skupiny náprav, kola nebo skupiny kol ohrožují bezpečnost provozu na pozemních komunikacích nebo stav pozemní komunikace, není-li její užití umožněno postupem podle zvláštního právního předpisu1), nebo
c)spojení vozidel ohrožuje bezpečnost provozu na pozemních komunikacích.
(3) Řidič motorového vozidla kategorie M2, M3, N2, N32) nebo jízdní soupravy tvořené tímto vozidlem a přípojným vozidlem kategorie O2) musí mít při řízení u sebe technický průkaz nebo jiný úřední doklad, ve kterém jsou uvedeny údaje o rozměrech vozidla, nejsou-li tyto údaje uvedeny na štítku připevněném na vozidle.
(4) Je-li vozidlo vybaveno sklopným nebo odnímatelným zařízením pro snížení aerodynamického odporu, nesmí jeho použití ohrozit bezpečnost provozu na pozemních komunikacích.
(5) Provozovatel vozidla nesmí přikázat nebo dovolit užití vozidla v případech podle odst. 1 nebo 2, není-li jeho užití umožněno postupem podle zvláštního právního předpisu1).
(6) Hodnoty hmotností a rozměrů vozidel a jízdních souprav, poměrů hmotností vozidel v jízdní soupravě, rozložení hmotnosti na nápravy, skupiny náprav, kola a skupiny kol, jejichž nedodržení ohrožuje bezpečnost provozu na pozemních komunikacích nebo stav pozemní komunikace, podmínky spojitelnosti vozidel v jízdní soupravu a použití sklopného nebo odnímatelného zařízení pro snížení aerodynamického odporu, jejichž nedodržení ohrožuje bezpečnost provozu na pozemních komunikacích, a rozsah údajů uváděných v dokladu o rozměrech vozidla stanoví prováděcí právní předpis (viz vyhláška č. 209/2018 Sb.).
   něco nového k přepravě nákladu (§ 52 odst. 9 a 10);
  k zdravotní způsobilosti (úpravy § 87b odst. 2, § 87 odst. 2 a hlavně § 93 odst. 1  u podmínění řidičského oprávnění -  ke zdravotní způsobilosti doplněna nově i psychická způsobilost);
   při podmínění řidičského oprávnění ze zohlední i psychická způsobilost (§ 93 odst.1);
  zabránit v jízdě je oprávněn policista za použití technického prostředku nebo odtažením v případě, že řidič odmítne podrobit vozidlo technické silniční kontrole [§ 118a odst. 2 písm. c)];
  nově termín – 48 hodin – pro uvolnění (za určitých podmínek) vozidla (§ 118a odst.6);
  vrácení řidičského oprávnění za splnění stanovených podmínek (§ 118c odst.2 písm. c);
  respektovat oprávnění příslušníka Policie ve služebním stejnokroji  a uposlechnout jeho výzvy k technické silniční kontrole [§ §125 odst. 12 písm. i)];
 respektovat skutečnost, že za některé přestupky  (odst. 1 až 4 § 125c)  nelze uložit napomenutí (§ 125c odst. 9). 
8.5
K datu 1.10. 2018 stačilo Ministerstvo dopravy vypracovat a vydat  nové prováděcí vyhlášky a některé novelizovat. O které se jedná?

Vyhláška č. 341/2014 Sb., ve znění vyhlášky 235/2017 Sb., byla s účinností od 1. října 2018 novelizovaná vyhláškou č. 206/2018 Sb.
!!! Rozhodně této novele věnujte pozornost !!! … upravila nově obsah lékárničky a stanovila povinou výbavu vozidla  (již sem nepatří náhradní pojistky, náhradní žárovky …., ministr  dopravy vysvětluje …. je to zbytečné, u nových vozidel si výměnu světel řidiči stejně nechávají na servis, a experti dopravy dodávají … v řadě evropských zemí tuto povinnost již nemají, případně ji vůbec zavedenu neměli). 
Z  autolékárniček  je vypuštěn trojcípý šátek, plastová rouška, náplast s polštářkem a  podle návrhu to měly být i nůžky - ty ale nakonec zůstaly.  Ministr Ťok k tomu vysvětlil:  …"Po domluvě s Ministerstvem zdravotnictví jsme se rozhodli, že pro první pomoc postačí lékárnička bez roušky, nebo náplastí s polštářkem a už jí nebude nutné měnit kvůli expiraci"
1. Obsahem lékárničky musí být
a) v případě motolékárničky
Zdravotnický materiál
Zdravotnický materiál	množství (ks)	
Obvaz hotový s 1 polštářkem
(šíře nejméně 8 cm, savost nejméně 800g/m2)	1	
Obvaz hotový s 2 polštářky
(šíře nejméně 8 cm, savost nejméně 800g/m2)	1	
Obinadlo škrtící pryžové (60 x 1250 mm)	1	
Obinadlo škrtící pryžové (60 x 1250 mm)	1	
Rukavice pryžové (latexové) chirurgické v obalu	1	

Obvaz hotový s 1 polštářkem (šíře nejméně 8 cm, savost nejméně 800g/m2) 
nebo
b) v případě autolékárničky
Zdravotnický materiál	množství (ks)	
        
	Velikost lékárničky	
	I.	II.	III.	
Obvaz hotový s 1 polštářkem (šíře nejméně 8 cm, savost nejméně 800g/m2)	3	5	10	
Obvaz hotový s 2 polštářky (šíře nejméně 8 cm, savost nejméně 800g/m2)	3	5	10	
Náplast hladká cívka (velikost 2,5 cm x 5 m, min. lepivost 7 N/25 mm)	1	2	4	
Obinadlo škrtící pryžové (60 x 1250 mm)	1	3	5	
Rukavice pryžové (latexové) chirurgické v obalu	1	2	4	
Nůžky zahnuté (se sklonem) v antikorozní úpravě
se zaoblenými hroty - délka nejméně 14 cm	1	1	1	
Isotermická fólie (min. rozměr 200 x 140 cm)	1	1	1	

2. Motolékárničkou musí být vybaveno motorové vozidlo kategorie L, s výjimkou mopedu nebo motokola.
3. Autolékárničkou musí být vybaveno motorové vozidlo, s výjimkou vozidla kategorie L, jednonápravového traktoru s přívěsem nebo motorového vozíku, a to
a) vozidlo pro hromadnou přepravu osob s obsaditelností více než 80 cestujících ve velikosti III nebo dvěma autolékárničkami ve velikosti II; u vozidla městské hromadné přepravy osob stačí jedna autolékárnička ve velikosti II,
b) vozidlo pro hromadnou přepravu osob s obsaditelností od 9 do 80 cestujících včetně ve velikosti II a
c) jiné motorové vozidlo s nejméně čtyřmi koly ve velikosti I.
4. Požární motorové vozidlo nebo sanitní vozidlo musí být vybaveno příslušným druhem lékárničky stanoveným jinými právními předpisy.
5. Obsah lékárničky se ukládá do samostatného pouzdra. Součásti obsahu lékárničky musí být neporušené, vizuálně v pořádku a nesmí vykazovat známky znečištění či jiného znehodnocení. Lékárnička se ve vozidle ukládá v takovém prostoru, aby na ni nemohlo dopadat přímé sluneční záření. Úložný prostor pro lékárničku musí být suchý a čistý a musí být snadno přístupný. Ve vozidle pro hromadnou přepravu cestujících se lékárnička umisťuje na označeném a přístupném místě v prostoru vozidla určeném pro cestující.
K povinné výbavě:
V příloze č. 12 část B zní:
B) Povinná výbava vozidel
Náhradní kolo a příslušenství nutné k jeho výměně
1. Náhradním kolem a příslušenstvím nutným k jeho výměně se rozumí
a) náhradní kolo, tedy ráfek s pneumatikou, které je dostatečně upevněno v držáku zajišťujícím, že síla při snímání kola z držáku nebo vkládání do držáku nepřesáhne 490 N; v případě, kdy je na vozidle použito více rozměrů kol, musí být náhradní kolo použitelné pro všechny tyto rozměry nebo musí být vozidlo vybaveno náhradními koly pro všechny rozměry,
b) klíč na matice nebo šrouby kol vozidla a
c) příruční zvedák o nosnosti rovnající se alespoň největší technicky přípustné hmotnosti na nápravu nejvíce zatížené nápravy vozidla nebo jízdní soupravy nebo rovnající se hmotnosti zvedané části vozidla z největší technicky přípustné hmotnosti vozidla při zvedání této části způsobem stanoveným výrobcem pro použití zvedáku.
2. Náhradním kolem a příslušenstvím nutným k jeho výměně musí být vybaveno vozidlo kategorie M, N, O nebo R, s výjimkou
a) vozidla, které má opatřena všechna kola pneumatikami zvláštní konstrukce umožňující nouzové dojetí po defektu s indikací defektu v kterékoliv z pneumatik,
b) vozidla, které je vybaveno prostředky pro bezdemontážní opravu poškozené pneumatiky umožňující nouzové dojetí,
c) vozidla s patřičným smluvním vztahem, na jehož základě bude zajištěna oprava poškozené pneumatiky nepřetržitě na celém území České republiky,
d) městského autobusu, zásahového požárního automobilu, komunálního vozidla, které je provozováno na omezeném území v operativním dosahu servisních služeb svého provozovatele, přípojného vozidla kategorie O1 nebo R1, požárního přípojného vozidla nebo přípojného vozidla kategorie R, které je provozováno na omezeném území v operativním dosahu servisních služeb svého provozovatele, nebo
e) vozidla v jízdní soupravě, je-li náhradním kolem stejného rozměru a provedení a příslušenstvím nutným k jeho výměně vybaveno jiné vozidlo v této jízdní soupravě.
Výstražný trojúhelník
Výstražným trojúhelníkem schváleným podle předpisu EHK č. 27 musí být vybaveno motorové vozidlo, s výjimkou vozidla kategorie L nebo Z, jednonápravového traktoru s přívěsem a vozidla o celkové šířce menší než 1 m.
Hasicí přístroj
1. Hasicím přístrojem se rozumí hasicí přístroj s odpovídající hasicí schopností podle příslušného technického předpisu5) [ČSN EN 3 - 7. Přenosné hasicí přístroje - Část 7: Vlastnosti, požadavky na hasicí schopnost a zkušební metody.] Hasicí přístroj musí mít provedeno posouzení shody výrobku autorizovanou osobou7).
2. Hasicím přístrojem musí být vybaveno vozidlo kategorie M2, M3 nebo sanitní vozidlo, a to
a) vozidlo kategorie M2 nebo M3, které má nejvýše 22 míst k přepravě osob kromě místa řidiče, jedním nebo několika hasicími přístroji s minimální hasicí schopností 21 A nebo 113 B,
b) jiné vozidlo kategorie M2 nebo M3 jedním nebo několika hasicími přístroji s minimální hasicí schopností 43 A nebo 183 B nebo hasicím přístrojem podle předpisu EHK č. 107 nebo automatickým hasicím systémem v kombinaci s alespoň jedním hasicím přístrojem hasicí schopnosti 21 A nebo 113 B umístěným v blízkosti místa řidiče a
c) sanitní vozidlo hasicím přístrojem s hasicí schopností 34 B.
3. Hasicí přístroj se ve vozidle upevňuje do úchytu pro umístění ve směru svislém nebo vodorovném tak, aby spolehlivě odolával zrychlení nejméně 6 g ve směru čelního nárazu vozidla, a umisťuje se na dobře viditelném a snadno přístupném místě, přičemž jeden přístroj se instaluje v bezprostřední blízkosti řidiče vozidla.
8.6
Vyhláška č. 104/1997 Sb., ve znění pozdějších předpisů, byla novelizovaná vyhláškou  č. 208/2018 Sb.
K provedení § 43 odst. 7 zákona o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů, byl ve vyhlášce doplněn § 51e Sypký materiál se zněním: Za sypký materiál lze považovat seskupení oddělitelných pevných, volně ložených zrn, která se mohou při přepravě vlivem působení setrvačných sil a vibrací volně pohybovat v ložném prostoru vozidla. 
Dále pak se v příloze č. 10 bodě 1  slova "Způsob úhrady nákladů spojených s nízkorychlostním kontrolním vážením .............." zrušují; a dále v  téže příloze v  bodě 2 se slova „Způsob úhrady nákladů spojených s vysokorychlostním kontrolním vážením ...............“ zrušují.
8.7
Vyhláška č. 82/2012 Sb., o provádění kontrol technického stavu vozidel a jízdních souprav v provozu na pozemních komunikacích (vyhláška o technických silničních kontrolách), ve znění vyhlášky č. 133/2016 Sb., byla novelizovaná vyhláškou č. 207/2018 Sb.
Vyhláška  č. 82/2012 Sb., ve znění pp, zapracovala směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/45/EU ze dne 3. dubna 2014 o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES..] a upravuje (§ 1):
a) způsob a rozsah  provádění technické silniční kontroly a technické podmínky pro hodnocení jejího výsledku a kontrol umístění, upevnění nebo zajištění nákladu,
b) způsob stanovení nákladů na provedení technických silničních kontrol,
c)	náležitosti dokladu o provedené technické silniční kontrole a způsob a formu předávání údajů v něm obsažených,
d)	technické požadavky na mobilní kontrolní jednotku, 
e)	vymezení nebezpečných závad, které vzhledem ke své povaze nebo rozsahu významně zvyšují ohrožení bezpečnosti provozu na pozemních komunikacích nebo nepříznivé působení provozu vozidla nebo jízdní soupravy na životní prostředí, a
f)	vzor dokladů o zadržení osvědčení o registraci vozidla. 

§ 2 odst. 1: Technická silniční kontrola se vykonává za přítomnosti řidiče po dobu nezbytně nutnou pro účely zjištění skutečného technického stavu vozidla nebo jízdní soupravy (dále jen "vozidlo"). 
§ 2 odst 2 – 7
(2) Technická silniční kontrola prováděná policistou zahrnuje
a) kontrolu osvědčení o registraci vozidla nebo obdobného dokladu vydaného jiným státem, včetně dokladu o osvědčení v elektronické podobě, ověření odstranění závad technického stavu vozidla v rozsahu výsledku poslední pravidelné technické prohlídky a výsledku poslední technické silniční kontroly, které bylo vozidlo podrobeno, a
b) kontrolu technického stavu vozidla prováděnou vizuálně.
(3) Technická silniční kontrola prováděná policistou může dále zahrnovat
a) další úkony ke zjištění skutečného technického stavu vozidla, k nimž má policista vybavení a které je na základě vizuální kontroly vozidla vhodné provést, nebo
b) kontrolu umístění, upevnění nebo zajištění nákladu.
(4) Technická silniční kontrola prováděná pomocí mobilní kontrolní jednotky, ve stanici měření emisí, ve stanici technické kontroly nebo v autorizovaném metrologickém středisku zahrnuje kontrolní úkony stanovené v příloze č. 1 k této vyhlášce v rozsahu stanoveném policistou na základě kontroly technického stavu vozidla podle odst. 2 a 3.
(5) Technické podmínky pro hodnocení výsledku technické silniční kontroly jsou stanoveny v příloze č. 1 k této vyhlášce. Výsledek technické silniční kontroly se hodnotí podle nejzávažnější zjištěné závady.
(6) Při provádění kontrolních úkonů se nekontrolují položky, které byly předmětem posouzení v rámci technické prohlídky nebo technické silniční kontroly uskutečněné v posledních třech měsících, nejde-li o zřejmou závadu. Skutečně provedený rozsah kontrolních úkonů se vyznačí do dokladu o provedené technické silniční kontrole. 
(7) Technická silniční kontrola se provádí v přítomnosti policisty a zahrnuje pouze kontrolní úkony nezbytné pro ověření technické způsobilosti vozidla v rozsahu, v jakém má o ní policista důvodné pochybnosti.
Za § 2 se vkládají nové § 2a a 2b, které včetně nadpisů znějí:
§ 2a Způsob a rozsah provádění kontroly umístění, upevnění nebo zajištění nákladu
Způsob a rozsah provádění kontroly umístění, upevnění nebo zajištění nákladu a technické podmínky pro hodnocení jejího výsledku jsou stanoveny v příloze č. 5 k této vyhlášce.
§ 2b Technické požadavky na mobilní kontrolní jednotku
(1) Mobilní kontrolní jednotka musí být vybavena

a) vybavením k posouzení požadovaného stavu brzd a brzdného účinku,
b) soupravou tlakoměrů pro kontrolu vzduchových soustav vozidel,
c) zařízením na kontrolu řízení a zavěšení náprav,
d) přístrojem na kontrolu seřízení světlometů,
e) zařízením na kontrolu zapojení zásuvky tažného zařízení, zařízením na měření opotřebení spojovacích zařízení vozidel,
f) hlukoměrem,
g) zařízením k připojení elektronického rozhraní vozidla,
h) přístrojem na měření hloubky dezénu pneumatik,
i) zařízením na kontrolu propustnosti světla,
j) zařízením pro určení hodnoty zatížení na kolo/nápravu a
k) přístroji potřebnými k provádění měření emisí.

(2) Mobilní kontrolní jednotka může být vybavena pouze přístroji, vybavením, zařízením a soupravami, které jsou schváleny pro provádění technických prohlídek.
§ 3 Způsob stanovení nákladů na provedení technické silniční kontroly 
§ 3 odst. 1 zní:  Náklady na provedení technické silniční kontroly jsou náklady provedení technické silniční kontroly podle § 2 odst. 4.
§ 3 odst. 2 zní: Náklady na provedení technické silniční kontroly podle odst. 1 činí u.
a)	vozidel, která mají více než osm míst k přepravě osob, kromě místa řidiče, a vozidel, jejichž největší přípustná hmotnost převyšuje 3 500 kg, 1500 Kč a
b)	ostatních vozidel 800 Kč.

§ 4 Doklad o provedené technické silniční kontrole a způsob a forma předání údajů v něm obsažených 

(1)
Doklad  o provedené technické silniční kontrole obsahuje údaje týkající se vozidla, jeho provozovatele a řidiče, osoby provádějící technickou silniční kontrolu, místa, dne a času vykonané technické silniční kontroly, provedených kontrolních úkonů a výsledku technické silniční kontroly, a dále obsahuje podpis osoby provádějící kontrolu a řidiče, jehož vozidlo bylo podrobeno kontrole. Vzor dokladu o výsledku technické silniční kontroly je obsažen v příloze č. 2 k této vyhlášce. 
(2)
Policista předá v elektronické formě údaje obsažené v dokladu o provedené technické silniční kontrole prostřednictvím informačního systému technických prohlídek následující pracovní den od jeho vystavení. 
§ 4a Zadržení osvědčení o registraci vozidla
(1) Nebezpečnou závadou, která vzhledem ke své povaze nebo rozsahu významně zvyšuje ohrožení bezpečnosti provozu na pozemních komunikacích nebo nepříznivé působení provozu vozidla nebo jízdní soupravy na životní prostředí, je:
a) absence nebo odstranění podstatné části výfukového systému,
b) poškození brzdového systému vylučující jeho použití, zejména vyřazení jeho části z provozu, destrukce brzdových kotoučů a obložení,
c) absence čelního skla nebo jeho poškození na více než 50 % plochy,
d) zjevné nadměrné úniky provozních kapalin,
e) koroze nebo praskliny nosných částí zjevně narušující pevnost rámu nebo karoserie,
f) opotřebení nebo poškození pneumatik odhalující nosné vrstvy,
g) deformace rámu nebo karoserie dosahující sloupku A, u motocyklů značné deformace základních prvků rámu,
h) deformace nápravy včetně jejího uložení mající vliv na její pevnost,
i) zjevná deformace uložení motoru, například utržené úchyty, posunutí motoru,
j) deformace karoserie zasahující do vnitřního prostoru osádky vozidla,
k) deformace hlavních částí systému řízení, které zjevně ovlivňují bezpečné ovládání vozidla, například převodky, posilovače, spojovací tyče, hřídele volantu,
l) zjevné deformace nebo praskliny kol,
m) zjevný únik výfukových nebo jiných jedovatých plynů do prostoru řidiče nebo prostoru pro přepravu cestujících u vozidla kategorie M2 a M3.
(2) Vzor dokladu o zadržení osvědčení o registraci vozidla je uveden v příloze č. 3 k této vyhlášce.
(3) vzor dokladu o zadržení osvědčení o registraci vozidla, které dosud nebylo odevzdáno, je uveden v příloze č. 4 k této vyhlášce. 
Přílohy č. 1 a 2 včetně nadpisů znějí
Příloha č. 1 k vyhlášce č. 82/2012 Sb., ve znění pp, stanoví Seznam kontrolních úkonů pro kontrolu technického stavu vozidla
Příloha č. 2 k vyhlášce č. 82/2012 Sb., ve znění pp, stanoví vzor Dokladu o provedené technické silniční kontrole 
Nově vložená Příloha č. 5 stanoví Požadavky k zabezpečení nákladu.
8.8 
Vydána nová vyhláška č. 209/2018 Sb., o hmotnostech, rozměrech a splnitelnosti vozidel
V úvodu na tomto místě upozornění, že z vyhlášky č.  341/2014 Sb., ve znění pp, byla tato problematiky vypuštěna (upravovala ji Část devátá)
Prováděcím předpisem k § 43a zákona  o silničním provozu, který výslovně zakazuje řidičům motorových vozidel užít k jízdě vozidlo, které svými rozměry včetně nákladu, rozložením hmotnosti na nápravy  nevyhovují … viz výše uvedené celé znění nově vloženého paragrafu,  je  vyhláška č. 209/2018 Sb., o hmotnostech, rozměrech a spojitelnosti vozidel. Pro její  asi minimální zájem z vaší strany  (zabýváte se BOZP, nikoli  autoprovozem) nejsou uvedeny podrobnosti. 
8.9 
Vydána nová vyhláška č. 211/2018 Sb., o technických prohlídkách  vozidel – nahradila vyhlášku č. 302/2001 Sb., o technických prohlídkách a měření emisí, ve znění pozdějších předpisů. 
Totéž jako uvedeno výše .. jen upozornění, nikoli podrobnosti celého předpisu.
Dále uvedeny pouze některé části nové vyhlášky, u některých jen naznačení, co upravují 
ČÁST PRVNÍ

ÚVODNÍ USTANOVENÍ

§ 1 Předmět úpravy

Tato vyhláška zapracovává příslušné předpisy Evropské unie1) [směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/45/EU ze dne 3. dubna 2014 o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES] a upravuje

a) rozsah a způsob provádění technických prohlídek, identifikační údaje vozidla, kontrolní úkony, technické podmínky pro hodnocení výsledku technické prohlídky, způsob hodnocení výsledku technické prohlídky a způsob vyznačování provedení technických prohlídek,
b) formu, obsah a způsob předávání údajů správci informačního systému technických prohlídek,
c) vzory protokolu o technické prohlídce vozidla, záznamníku závad, protokolu o měření emisí vozidla a kontrolní nálepky technické způsobilosti vozidla a způsob jejího vyplnění a umístění na tabulku s registrační značkou,
d) způsob výpočtu kapacitní potřeby technických prohlídek, kapacity kontrolních linek stanic technické kontroly a počtu skutečně provedených technických prohlídek,
e) druhy stanic technické kontroly, požadavky na přístroje a další technické zařízení a programové vybavení nezbytné k řádnému provádění technických prohlídek a souvisejících úkonů, požadavky na stavební uspořádání potřebné pro výkon činnosti stanice technické kontroly a způsob metrologického zajištění přístrojů,
f) způsob ověření plnění podmínek k provozování stanice technické kontroly a požadavky na vnitřní organizační strukturu, systém vnitřní kontroly a systém řízení jakosti pro provádění technických prohlídek ve stanici technické kontroly,
g) vzor tiskopisu profesního osvědčení kontrolního technika,
h) rozsah, obsah a způsob provádění výuky v základním a prohlubovacím kurzu, rozsah znalostí potřebných pro úspěšné absolvování závěrečné zkoušky odborné způsobilosti k provádění technických prohlídek a zkoušky odborné způsobilosti kontrolního technika a způsob provádění, organizování a hodnocení závěrečné zkoušky odborné způsobilosti k provádění technických prohlídek a zkoušky odborné způsobilosti kontrolního technika před zkušební komisí,
i) druhy stanic měření emisí, stavební uspořádání nebytových prostor umožňující provozování stanice měření emisí, přístroje, technická zařízení a programové vybavení nezbytné k řádnému provádění měření emisí a souvisejících úkonů a náležitosti vnitřní organizační struktury a systému vnitřní kontroly a
j) podrobnosti o způsobu provádění technické prohlídky mobilním způsobem.

ČÁST DRUHÁ TECHNICKÉ PROHLÍDKY
§ 2 Rozsah provádění technických prohlídek
(k § 48 odst. 7 zákona)
(1) Technická prohlídka se provádí v rozsahu plném nebo částečném. Plným rozsahem je provedení technické prohlídky v rozsahu všech kontrolních úkonů podle přílohy č. 1, které se vztahují na konstrukci a vybavení vozidla. Částečným rozsahem je provedení technické prohlídky jen v rozsahu vybraných kontrolních úkonů.

(2) U vozidel kategorie L a elektromobilů se neprovádějí kontrolní úkony spojené s měřením emisí vozidel.
                                                            § 3
(1) Pravidelná technická prohlídka se provádí v plném rozsahu.

(2) Technická prohlídka silničních vozidel určených k přepravě nebezpečných věcí zahrnuje kontrolu plnění požadavků stanovených mezinárodní smlouvou upravující mezinárodní silniční přepravu nebezpečných věcí2)[vyhláška č. 64/1987 Sb., o Evropské dohodě o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR), ve znění pozdějších předpisů.

(3) Technická prohlídka za účelem schválení technické způsobilosti silničního vozidla se provádí v plném rozsahu.

(4) Technická prohlídka prováděná za účelem zápisu silničního vozidla do registru vozidel se provádí v plném rozsahu.

(5) Technická prohlídka na žádost se provádí v plném nebo částečném rozsahu podle požadavků žadatele o její provedení.

(6) Opakovaná technická prohlídka prováděná při zjištění vážné nebo nebezpečné závady na silničním vozidle provedená do 30 dnů od předchozí technické prohlídky se provede v rozsahu částečném, omezeném na kontrolu technického stavu a fungování silničního vozidla, jeho systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků a jejich vlivu na životní prostředí, na kterých byla vážná nebo nebezpečná závada zjištěna, pokud není při prohlídce zjištěna jiná zjevná vážná nebo nebezpečná závada. Opakovaná technická prohlídka provedená po uplynutí více než 30 dnů od předchozí technické prohlídky se provede v plném rozsahu. Opakovaná technická prohlídka následující po zadržení osvědčení o registraci vozidla podle jiného právního předpisu3)[zákon č. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích a o změnách některých zákonů (zákon o silničním provozu), ve znění pozdějších předpisů  jde-li o nebezpečné závady, zjištěné při objasňování dopravní nehody, se vždy provede v plném rozsahu.

(7) Opakovaná technická prohlídka prováděná v rámci státního odborného dozoru se provádí v rozsahu stanoveném osobou pověřenou výkonem státního odborného dozoru.

§ 4 Evidenční kontrola

(1) Evidenční kontrola se provádí v rozsahu kontrolních úkonů stanovených v příloze č. 1 ve skupině kontrolních úkonů 0.

(2) Evidenční kontrola je součástí každé technické prohlídky podle § 3 odst. 1, 3 a 4.

(3) Byl-li při evidenční kontrole předložen protokol o provedení opravy nebo výměny počítače ujeté vzdálenosti, zaznamenají se údaje obsažené v tomto protokolu do informačního systému technických prohlídek.
§ 5 Způsob provedení technické prohlídky
(K § 48 odst. 7 zákona)

(1) Při technické prohlídce se neprovádí demontáž nebo odstranění jakékoliv části vozidla.

(2) Kontrola shody údajů se provádí porovnáním skutečného stavu vozidla a jeho identifikačních údajů s údaji uvedenými v dokladech stanovených v příloze č. 2.

§ 6 Kontrolní úkony, technické podmínky pro hodnocení výsledku
technické prohlídky a způsob hodnocení výsledku
technické prohlídky

(K § 48 odst. 7 zákona)
(1) Technická prohlídka se provádí prostřednictvím kontrolních úkonů. Kontrolní úkony, technické podmínky pro hodnocení výsledku technické prohlídky a způsob hodnocení výsledku technické prohlídky jsou stanoveny v příloze č. 1.

(2) Výsledek technické prohlídky se hodnotí podle nejzávažnější zjištěné závady.

§ 7 Způsob vyznačování provedení technických prohlídek

(k § 48 odst. 7 zákona)

(1) Výsledek hodnocení technické způsobilosti vozidla a dobu platnosti technické způsobilosti vozidla vyznačuje stanice technické kontroly ručním zápisem do technického průkazu. Zápis obsahuje tyto údaje:

a) číslo protokolu o technické prohlídce,
b) datum provedení technické prohlídky a
c) platnost technické prohlídky.

(2) Zápis se potvrzuje otiskem razítka a podpisem odpovědné osoby.

§ 8 Vzor kontrolní nálepky technické způsobilosti vozidla
a způsob jejího vyplnění a umístění na tabulku
s registrační značkou

(K § 53 odst. 2 zákona)

(1) Měsíc a rok provedení příští pravidelné technické prohlídky silničního vozidla se na kontrolní nálepce vyznačí perforací.

(2) Kontrolní nálepku technické způsobilosti vozidla perforuje a vylepuje podle výsledku technické prohlídky kontrolní technik stanice technické kontroly.

(3) Vzor a umístění kontrolní nálepky na zadní tabulku registračních značek vozidel jsou uvedeny v příloze č. 3.

§ 9 Protokol o technické prohlídce

(k § 53 odst. 2 zákona)

Vzory protokolu o technické prohlídce a protokolu o samostatné evidenční kontrole jsou uvedeny v příloze č. 4.

§ 10 Záznamník závad

(K § 53 odst. 2 zákona)

Vzor záznamníku závad je uveden příloze č. 5.

Další paragrafy se týkají: 
§ 11 Forma a způsob předávání údajů správci informačního systému technických prohlídek
§ 12   Údaje předávané provozovatelem stanice technické kontroly
§ 13 Údaje předávané provozovatelem stanice měření emisí

Vyhláška dále upravuje požadavky na STK, stanice měření emisí, požadavky na kontrolního technika a prohlídky při přepravě nebezpečných látek. Koho zajímá a potřebuje, nechť si dohledá … 
Dále uvádíme:
ČÁST SEDMÁ
TECHNICKÁ PROHLÍDKA PROVÁDĚNÁ MOBILNÍM ZPŮSOBEM
§ 34  Způsob provádění technické prohlídky mobilním způsobem
(k § 79 odst. 8 zákona)
(1) Při provádění technických prohlídek mobilním způsobem se postupuje přiměřeně jako při provádění technické prohlídky na kontrolní lince stanice technické kontroly.

(2) V rámci technické prohlídky prováděné mobilním způsobem lze jízdní zkoušky účinku brzd zvláštního vozidla a jeho přípojného vozidla provádět pouze na pozemní komunikaci nebo prostranství, které musí být dostatečně dlouhé a široké, na kterých se zvláštní vozidlo nebo zvláštní vozidlo s přípojným vozidlem může bezpečně otočit. Vozovka zkušebního úseku pozemní komunikace nebo prostranství musí mít rovný, čistý a neklouzavý asfaltový, asfaltobetonový nebo cementobetonový povrch, bez výmolů nebo jiného zjevného povrchového poškození.
Vyhláška obsahuje 21 příloh. 
8.10
Zákon č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, byl koncem roku novelizován zákonem č. 285/2018 Sb.
V § 125c odst. 7 se slova    „se uloží pokuta“ nahrazují slovy „lze uložit pokutu“. 
8.11
Koncem roku 2018 byla vydána vyhláška č. 333/2018 Sb., o změně sazby základní náhrady za používání silničních motorových vozidel a stravného a o stanovení průměrné ceny pohonných hmot pro účely poskytování cestovních náhrad (zrušila vyhlášku č. 463/2017 Sb.). 
Sazba základní náhrady za používání silničních vozidel  za 1 km jízdy podle   § 157 odst. 4 zákoníku práce činí nejméně u
•	jednostopých vozidel a tříkolek 1,10 Kč,
•	osobních silničních motorových vozidel 4,10 Kč 
Průměrná cena pohonných hmot (za 1 litr) podle § 158 odst. 3 věty třetí zákoníku práce činí
•	33,10 Kč u benzínu automobilového 95 oktanů,  
•	37,10 Kč u benzínu automobilového 98 oktanů,
•	33,60 Kč u motorové nafty.
9. Závěrečná ustanovení
9.1 MPBP musí odpovídat současné situaci u ......(konkretizovat zaměstnavatele).
9.2 MPBP vstupuje v platnost dnem ......20...
 V ........ dne .....20 …
......................................
oprávněný zástupce zaměstnavatele

Zaměstnanci byli s předpisem seznámeni dne .....................
..........................................
podpisy
Komentář:
 Zaměstnavatel má ustanovením § 5 zákona č. 309/2006 Sb., ve znění pozdějších předpisů, povinnost organizovat práci a stanovit pracovní postupy tak, aby byly dodržovány zásady bezpečného chování na pracovištích. Z tohoto důvodu je vhodné, aby i problematiku provozu silničních vozidel (a to jak přímo v majetku zaměstnavatele, tak i vozidel vlastních, kteří zaměstnanci používají na pracovních cestách se souhlasem zaměstnavatele) byla stanovena jednotná a závazná pravidla.
Problematiku související s provozem silničních vozidel (a to jak na pozemních komunikacích, tak v terénu, kde se tato vozidla nezřídka pohybují) lze rozdělit do následujících okruhů:
	technická způsobilost vozidel, včetně kontrol a oprav,odborná a zdravotní způsobilost řidičů (včetně zajišťování školení a ověřování znalostí),
	pracovní režim řidičů,
	peciální typy přeprav (stavební stroje, kola, nebezpečné látky apod.),
	parkování a garážování vozidel,
	cestovní náhrady za použití vlastního vozidla na pracovní cestě.

Technická způsobilost vozidel
Znění § 4 odst. 1 písm. c) zákona č. 309/2006 Sb., ve znění pozdějších předpisů, stanoví, že výrobní a pracovní prostředky a zařízení (mezi které patří i prostředky dopravní) musí být z hlediska bezpečnosti a ochrany zdraví při práci pravidelně a řádně udržovány, kontrolovány a revidovány.
Na pozemních komunikacích lze provozovat jen takové vozidlo, které je technicky způsobilé k tomuto provozu (§ 36 odst. 1 zákona č. 56/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů); jeho provozovatel je povinen jej udržovat v řádném technickém stavu podle pokynů pro obsluhu a údržbu stanovenou jeho výrobcem.
Důležitá poznámka k počítadlům ujeté vzdálenosti -  viz nové znění § 36 odst. 4 zákona č. 56/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů:
(4)	Záznam o celkové ujeté vzdálenosti na počitadle ujeté vzdálenosti nesmí být měněn, ledaže ke změně dojde při opravě nebo výměně počítadla ujeté vzdálenosti. O provedení opravy nebo výměny pořítadla ujeté vzdálenosti vystaví osoba, která tuto opravu nebo výměnu provedla, protokol, který předá provozovateli silničního vozidla.  Provozovatel silničního vozidla předá protokol STK při nejbližší evidenční kontrole. Tento protokol obsahuje
a.	identifikační číslo silničního vozidla (VIN), není-li, pak výrobní číslo podvozku silničního vozidla,
b.	stav celkové ujeté vzdálenosti před provedením a po provedení opravy nebo výměny počítadla ujeté vzdálenosti,
c.	datum a důvod provedené opravy nebo výměny počítadla ujeté vzdálenosti a
d.	jméno a adresu bydliště nebo sídla osoby provádějící opravu nebo výměnu počítadla ujeté vzdálenosti. 
Provozovatel silničního vozidla je povinen přistavit silniční vozidlo k pravidelné technické prohlídce a silniční motorové vozidlo k pravidelnému měření emisí v následujících lhůtách (§ 40 zákona po novelizaci zákonem č. 193/2018 Sb.):

§ 40 Pravidelné technické prohlídky
(1) Provozovatel silničního vozidla, které před zápisem do registru silničních vozidel nebylo registrováno v jiném státě, přistaví silniční vozidlo k pravidelné technické prohlídce ve lhůtě 4 let ode dne zápisu vozidla do registru silničních vozidel a poté pravidelně ve lhůtě 2 let ode dne provedení předchozí pravidelné technické prohlídky, jde-li o silniční vozidlo kategorie

a) M1, N1 nebo O2 s výjimkou vozidla uvedeného v odst. 2 písm. a),
b) O1 s výjimkou vozidla uvedeného v odst. 3 písm. a), nebo
c) Z konstrukčně určené k pohybu na sněhu nebo ledu s výjimkou vozidla uvedeného v odst. 2 písm. a).

(2) Provozovatel silničního vozidla, které před zápisem do registru silničních vozidel nebylo registrováno v jiném státě, přistaví silniční vozidlo k pravidelné technické prohlídce ve lhůtě 1 roku ode dne zápisu vozidla do registru silničních vozidel a poté pravidelně ve lhůtě 1 roku ode dne provedení předchozí pravidelné technické prohlídky, jde-li o silniční vozidlo kategorie

a) Z konstrukčně určené k pohybu na sněhu nebo ledu, M1, N1 nebo L

          1.  s právem přednostní jízdy,
2. zapsané v evidenci vozidel taxislužby nebo
3.  určené půjčovnou vozidel k nájmu, nebo
b) M2, M3, N2, N3, O3 nebo O4.

(3) Provozovatel silničního vozidla, které před zápisem do registru silničních vozidel nebylo registrováno v jiném státě, přistaví silniční vozidlo k pravidelné technické prohlídce ve lhůtě 6 let ode dne zápisu vozidla do registru silničních vozidel a poté pravidelně ve lhůtě 4 let ode dne provedení předchozí pravidelné technické prohlídky, jde-li o 

a) nebrzděné silniční vozidlo kategorie O1, nebo
b) silniční vozidlo kategorie L, s výjimkou vozidel podle odst. 2 písm. a); je-li silniční vozidlo kategorie L se zdvihovým objemem spalovacího motoru nepřevyšujícím            50 cm3 nebo s nejvyšší konstrukční rychlostí nepřevyšující 50 km.h-1 opatřeno šlapadly, nepodléhá pravidelné technické prohlídce.

(4) Bylo-li silniční vozidlo bezprostředně před zápisem do registru silničních vozidel registrováno v jiném členském státě, použijí se odst. 1 až 3 pro jeho přistavení k pravidelné technické prohlídce obdobně. Lhůta pro provedení první pravidelné technické prohlídky silničního vozidla se počítá ode dne jeho první registrace v jiném členském státě. Lhůta pro následné pravidelné technické prohlídky silničního vozidla se počítá ode dne provedení poslední pravidelné technické prohlídky v členském státě, ode dne provedení technické prohlídky pro účely zápisu silničního vozidla do registru silničních vozidel nebo ode dne provedení technické prohlídky jednotlivě dovezeného silničního vozidla.

(5) Provozovatel silničního vozidla, které bylo bezprostředně před zápisem do registru silničních vozidel registrováno v jiném než členském státě, přistaví silniční vozidlo k pravidelné technické prohlídce ve lhůtě

a) 2 let ode dne provedení technické prohlídky pro účely zápisu silničního vozidla do registru silničních vozidel a poté pravidelně ve lhůtě 2 let ode dne provedení předchozí pravidelné technické prohlídky, jde-li o silniční vozidlo uvedené v odst. 1,

b)1 roku ode dne provedení technické prohlídky pro účely zápisu silničního vozidla do registru silničních vozidel a poté pravidelně ve lhůtě 1 roku ode dne provedení předchozí pravidelné technické prohlídky, jde-li o silniční vozidlo uvedené v ods. 2, nebo

c) 4 let ode dne provedení technické prohlídky pro účely zápisu silničního vozidla do registru silničních vozidel a poté pravidelně ve lhůtě 4 let ode dne provedení předchozí pravidelné technické prohlídky, jde-li o silniční vozidlo uvedené v odst. 3.

(6) Má-li provozovatel silničního motorového vozidla kategorií uvedených v § 40 zpřístupněnu datovou schránku35) [§ 10 odst. 2 zákona č. 300/2008 Sb., o elektronických úkonech a autorizované konverzi dokumentů, ve znění zákona             č. 190/2009 Sb.], ministerstvo 60 dnů před skončením platnosti technické prohlídky vozidla ve lhůtách stanovených pro jeho pravidelnou technickou prohlídku vyrozumí držitele prostřednictvím datové schránky o skončení platnosti pravidelné technické prohlídky podle § 40 odst. 1 až 3.
Doplnění: 
§ 52b …Technická prohlídka silničních vozidel konstrukčně určených k pohybu na sněhu nebo ledu může být provedena v místě určeném příslušným krajským úřadem mobilním způsobem. Měření emisí silničních vozidel konstrukčně určených k pohybu na sněhu nebo ledu může být provedeno v místě určeném příslušným obecním úřadem obce s rozšířenou působností mobilním způsobem. Technickou prohlídku lze na určeném místě provést tehdy, pokud to místní a klimatické podmínky umožňují.
§ 79 zákona upravuje problematiku pro registraci a postupy při schvalování technické způsobilosti zemědělských a technických traktorů a jejich přípojných vozidel  a samojízdných pracovních strojů. 
Jen pro připomínku:
(2) Povinné registraci nepodléhá pracovní stroj přípojný, který je účelově a technicky určen pro práce v zemědělství; toto vozidlo však lze registrovat na žádost jeho vlastníka.

Změna byla provedena zákonem č. 193/2018 Sb. upraven byl odst. 4 a nově vložen odst. 5 a 6 citovaného paragrafu. Zní: 

(4) Provozovatel zvláštního vozidla kategorie C, T nebo R, které před zápisem do registru silničních vozidel nebylo registrováno v jiném státě, přistaví toto vozidlo k pravidelné technické prohlídce ve lhůtě 4 let ode dne zápisu vozidla do registru silničních vozidel a poté pravidelně ve lhůtě
a)  2 let ode dne provedení předchozí pravidelné technické prohlídky, jde-li o vozidlo s konstrukční rychlostí převyšující 40 km.h-1, nebo
b)  4 let ode dne provedení předchozí pravidelné technické prohlídky, jde-li o vozidlo neuvedené v písmenu a).
(5) Bylo-li zvláštní vozidlo kategorie C, T nebo R bezprostředně před zápisem do registru silničních vozidel registrováno v jiném členském státě, použije se odst. 4 pro jeho přistavení k pravidelné technické prohlídce obdobně. Lhůta pro provedení první pravidelné technické prohlídky zvláštního vozidla se počítá ode dne jeho první registrace v jiném členském státě. Lhůta pro následné pravidelné technické prohlídky zvláštního vozidla se počítá ode dne provedení poslední pravidelné technické prohlídky v členském státě, ode dne provedení technické prohlídky pro účely zápisu zvláštního vozidla do registru silničních vozidel nebo ode dne provedení technické prohlídky jednotlivě dovezeného silničního vozidla.

(6) Provozovatel zvláštního vozidla kategorie C, T nebo R, které bylo bezprostředně před zápisem do registru silničních vozidel registrováno v jiném než členském státě, přistaví toto vozidlo k pravidelné technické prohlídce ve lhůtě 4 let ode dne provedení technické prohlídky pro účely zápisu zvláštního vozidla do registru silničních vozidel a poté pravidelně ve lhůtě
a)  2 let ode dne provedení předchozí pravidelné technické prohlídky, jde-li o vozidlo s konstrukční rychlostí převyšující 40 km.h-1, nebo
b)  4 let ode dne provedení předchozí pravidelné technické prohlídky, jde-li o vozidlo neuvedené v písmenu a).

Po přečíslování a úpravě odst. 7 zní: 
Technická prohlídka zemědělských a lesnických traktorů a jejich přípojných vozidel může být provedena v místě určeném příslušným krajským úřadem mobilním způsobem. 

Rozsah a způsob provádění technických prohlídek (tzn. zjištění, zda technický stav a činnost ústrojí a částí vozidla je bez závad nebo vykazuje závady) a měření emisí (tzn. kontrola technického stavu částí silničního motorového vozidla, motoru a příslušenství ovlivňujícího tvorbu škodlivých emisí ve výfukových plynech, změření hodnot parametrů a vlastností popisujících emisní chování silničního motorového vozidla, jejich seřízení a případné odstranění zjištěných závad, podmínky pro hodnocení výsledku technické prohlídky a měření emisí, způsob vyznačování technických prohlídek a měření emisí a náležitosti dokladu o technickém stavu silničního vozidla a dokladu o měření emisí stanoví uvedený zákon a dále jeho prováděcí vyhláška č. 211/2018 Sb., která od 1.10 2018 nahradila vyhlášku č. 302/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů.  
Požadavky na vozidlo jako takové stanoví vyhláška č. 341/2014 Sb., o schvalování technické způsobilosti a o technických podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů, ve které je mj. možno dohledat přímo v textu vyhlášky:
-	předmět úpravy (§ 1),
-	výklad pojmů (§ 2),
-	základní znaky pro určení typů vozidel, variant a verzí pro jednotlivé kategorie vozidel (§ 3),
-	§ 6 odkaz na přílohu č. 2, ve které je uveden popis jednotlivých kategorií silničních a zvláštních vozidel, jejich další členění a rozdělení,
-	§ 7 a následující – problematika schvalování typu,
-	§ 13 Rozsah a obsah technické dokumentace,
-	§ 18 Osvědčení o schválení typu,
-	technické zkušebny a zkušební stanice (§ 23 a následující),
-	požadavky na kontrolního technika (§ 25),
-	§ 27– problematika výrobce a akreditovaného zástupce,
-	§ 28 – problematika jednotlivé výroby a přestavby silničního vozidla,
-	§ 31 upravuje požadavky na konstrukci a stav výbavy, a to formou odkazů na jednotlivé kapitoly přílohy č. 12:
a) požadavky na konstrukci a stav povinné výbavy vozidel, v části B,
b) technické požadavky na výbavu jízdních kol, potahových vozidel a ručních vozíků pro jejich užití v provozu na pozemních komunikacích, v části C,
c) technické požadavky na výbavu vozidel světelnými zařízeními, v části D,
d) technické požadavky na výbavu vozidel zvláštními výstražnými světelnými a zvukovými zařízeními, v části E,
e) technické požadavky na výbavu vozidel koly, pneumatikami a protiskluzovými řetězy, v části F,
f) technické požadavky na výbavu vozidel doplňkovými zařízeními, v části G,
g)technické požadavky na výbavu vozidel označením nejvyšší povolené rychlosti, v části H,
 h)technické požadavky na výbavu zvláštních vozidel, v části I;

-	§ 33 stanoví požadavky na zvláštní vozidla, konstrukci 
-	technické požadavky na konstrukci a stav zvláštních vozidel kategorií T, C, R a S jsou uvedeny v příloze č. 6,
-	technické požadavky na konstrukci a stav zvláštních vozidel kategorií SS a SN jsou uvedeny v příloze č. 13;
-	§ 34 stanoví požadavky na splnitelnost vozidel z pohledu okamžité hmotnosti přípojného vozidla a souprav, § 35 spojitelnost jízdních souprava v neposlední řadě § 37až § 39 stanoví technické požadavky pro provoz jízdních souprav, mj. nejvyšší povolené hmotnosti (limitní) silničních vozidel, zvláštních vozidel a jejich rozdělení na nápravy a největší povolené rozměry vozidel a jízdních souprav;
-	§ 40 charakterizuje závady na vozidle, které ohrožují bezpečnost provozu na pozemních komunikacích následně: 

(1) Jsou-li na vozidle závady, které ohrožují bezpečnost provozu na pozemních komunikacích, nesmí být vozidlo užito v provozu na pozemních komunikacích, s výjimkou nouzového dojetí.

(2) Závadou podle odst. 1 je vždy

a) v osvětlení vozidla,
1. nesvítí-li potkávací nebo brzdové nebo zadní obrysové světlo na straně přivrácené do středu vozovky,
2. nelze-li přepnout dálková světla na potkávací,
3. způsobují-li světlomety oslnění,
4. jsou-li dodatečně namontovány nebo upraveny svítilny svítící dopředu nepřerušovaně světlem jiné barvy než bílé, kromě předních svítilen do mlhy žluté barvy a dozadu nepřerušovaně svítící světlem jiné barvy než červené, nebo
5. jsou-li chybně zapojeny svítilny nebo chybně propojeny svítilny tažného vozidla a přípojného vozidla,
b) v zasklení vozidla
1. prasklé nebo poškozené čelní sklo ve stírané ploše o délce nebo průměru větším než 20 mm, nebo
2. zatemnění čelního skla na propustnost zjevně nižší než 70 % nebo zatemnění předního bočního skla na propustnost zjevně nižší než 70 %,
c) na výfukovém potrubí vozidla je netěsnost nebo neúplnost výfukového potrubí nebo zjevný zásah do tohoto potrubí mající vliv na vnější hluk vozidla,
d) na karoserii vozidla nebo na jeho podvozku poškození nebo deformace karoserie nebo podvozku, včetně řízení a brzd, které může ohrozit bezpečnost provozu na pozemních komunikacích,
e) zjevné unikání paliva, oleje nebo mazacích tuků,
f) na pneumatikách vozidla je vždy,

1. je-li hloubka dezénu hlavních dezénových drážek nebo zářezů menší než 1,6 mm u vozidel všech kategorií a u mopedů menší než 1,0 mm,

2. obnažuje-li trhlina nebo poškození pláště pneumatiky na jejím vnějším obvodu - v oblasti běhounu, ramene, boku a patky - kostru pneumatiky nebo ji narušují, nebo

3. jsou-li namontovány pneumatiky různého rozměru na téže nápravě,

g) překročení největší povolené hmotnosti vozidla nebo překročení největších povolených rozměrů vozidla nebo jízdní soupravy, není-li vozidlo v režimu zvláštního užívání pozemní komunikace podle jiného právního předpisu2) [zákon č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů],

h) spojení dvou nebo více vozidel do jízdní soupravy, při porušení požadavků na vzájemné zapojení vozidel do jízdních souprav.

(3) Jsou-li na vozidle závady na brzdovém systému, které znemožňují nebo by mohly znemožnit účinně zastavit vozidlo, například prasklé brzdové hadice, nebo hrubé závady na řídicím ústrojí, například zjevné deformace a nadměrné vůle, jedná se vždy o závadu na vozidle, která bezprostředně ohrožuje bezpečnost provozu na pozemních komunikacích.

Poznámka: Označení vozidel přepravujících některé živočišné produkty. Vyhláška č. 94/2010 Sb., o některých veterinárních a hygienických požadavcích na přepravu a zpracování vedlejších živočišných produktů, ve znění vyhlášky č. 291/2012 Sb. (odkazy na NEP a R č. 1774/2002). Účinnost 1. června 2010. Značení obalů, nádob nebo vozidel přepravujících materiály kategorie 1 - 3 barvou černou, žlutou a zelenou s vysokým obsahem modré (výjimka pro přepravu hnoje).
Kontroly a opravy vozidel:
Jedním ze základních aspektů bezpečnosti silničního provozu je technický stav vozidel. Předpokladem jeho zajištění a udržení je systematicky a kvalitně prováděná kontrola, údržba a opravy vozidel, které musí být prováděny podle návodu stanoveného výrobcem (není-li již např. k dispozici, měl by být vypracován technologický postup, který by obsahoval základní bezpečnostní požadavky). S tímto návodem, resp. postupem, musí zaměstnavatel seznámit zaměstnance, kteří budou tyto práce provádět
Požadavky na pracoviště pro provádění oprav vozidel
Základní požadavky na pracoviště pro údržbu a opravy vozidel stanoví ČSN 73 6059 a § 48 vyhlášky č. 268/2009 Sb., ve znění vyhlášky č. 20/2012 Sb. a č. 323/2017 Sb. Další požadavky např. na podlahy, okna, větrání, vytápění, osvětlení, stanoví nařízení vlády č. 361/2007 Sb., ve znění pozdějších předpisů, a co se týká elektrické instalace, průmyslových rozvodů, požadavků na komunikace, únikové východy, podlahy, dveře apod. dále pak nařízení vlády č. 101/2005 Sb. (v příloze tohoto nařízení vlády jsou stanoveny požadavky pro výrobu, opravy a údržbu dopravních prostředků - tj. zejména požadavky a prohlídkové rampy a montážní jámy).
V současné době se asi málokterá organizace bude pouštět do oprav vozidel; nicméně nastane-li taková situace, měl by zaměstnavatel provést základní poučení, spočívající v upozornění, že je nezbytné vozidlo zabezpečit proti samovolnému pohybu, kontrolu spodku vozidla provádět jen při vypnutém motoru a zvednuté vozidlo nebo jeho části zajistit proti pádu. Při těchto opravárenských činnostech by mělo být respektováno, aby nebylo opravováno naložené vozidlo, pokud není zabezpečena jeho stabilita a náklad může opraváře hrozit a aby nebyla prováděna kontrola, opravy a údržba vozidla, pokud není zdvihnutá sklápěcí část zabezpečena proti pádu.
Při huštění by se provádějící osoba neměla na pneumatiku zbytečně naklánět ani na ni sedat. Kromě zaměstnance, který pneumatiku hustí, by neměla být v blízkosti huštěné pneumatiky žádná jiná osoba. Na pracovištích při huštění pneumatik je třeba dbát na pořádek, a to včetně úklidu prachu (dojde-li totiž k roztržení pneumatiky, vzniká silný tlakový ráz, který nese s sebou prach a drobné předměty, které mohou zranit příslušného pracovníka a případně jiné, blíže se nalézající osoby).
Z hlediska bezpečnosti práce je třeba při huštění pneumatik dbát o řádný a bezpečný stav kompresoru (jeho vzdušník je tlaková nádoba stabilní a podléhá proto zvláštním bezpečnostním požadavkům, zejména pravidelným revizím).
Tlaková hadice, kterou se přivádí vzduch do pneumatiky od kompresoru, má mít správnou koncovku k nasazení hadice na ventil. Koncovka má být dostatečně dlouhá a má mít zařízení, které otevírá ventil. Tlaková hadice má být udržována v čistotě, nesmí se po ukončení huštění pokládat na zem, aby se nepoškodila a neznečistila.
Dále je nutno respektovat zejména požadavky ČSN 05 0600 a ČSN 05 0601; svářeč musí být vlastníkem svářečského průkazu.
Pracoviště, kde se pracuje na spodcích vozidel (myšleno trvale - opakovaně), by mělo být vybaveno účinným a bezpečným zdvihacím zařízením, rampami nebo pracovními jámami tak, aby pracovníci mohli při práci stát.
Požadavky na pracovní jámy upravují body 7.1 až 7.7 přílohy k nařízení vlády    č. 101/2005 Sb. Pracovní jáma má mít šířku, délku a hloubku podle rozměrů a druhů vozidel, pro jejichž opravy je určena (doporučené rozměry uvedeny v Příloze č. 3 ČSN 73 6059). Má mít dva výstupy. Má být zajištěn přívod čerstvého vzduchu (v zimě ohřívaného), přičemž jeho množství za hodinu se musí rovnat nejméně pětinásobku objemu podúrovňového pracovního prostoru. Okolo pracovní jámy se musí na podlaze vyznačit pásmo, do kterého mimo vozidel přistavovaných k opravě nebo prohlídkám a osob, které tyto práce provádějí, se nesmí vjíždět a vstupovat. Na pracovní jámě pro více než 2 vozidla musí být za každým přistaveným vozidlem umístěny přechodové můstky, které svojí šířkou a pevností musí umožňovat bezpečný přechod. Nepoužívaná pracovní jáma se musí zabezpečit kryty nebo ohradit sklopným nebo přenosným zábradlím. Pracovní jáma by měla být vybavena nejméně jednou elektrickou zásuvkou (přednostně v ní umístěnou) - viz ČSN 33 0330 - ČSN EN 60529 Stupeň ochrany krytem /krytí IP kód/, pevnými svítidly v provedení odpovídajícímu příslušným technickým normám, výklenky ve stěnách umístěnými ve výšce umožňující pohodlné odkládání předmětů a dále záchytnou (čistící) jímku, umístěnou v nejnižším bodě a krytou ochrannou mříží.
Mělo by být zakázáno:
•	pracovní jámu překračovat a přeskakovat,
•	používat v pracovní jámě anebo ve vzdálenosti menší než 1,5 m všemi směry od ní otevřený oheň (s výjimkou svařování) a kouřit,
•	používat pro čištění vozidel stojících nad pracovní jámou hořlaviny a látky, které uvolňují škodlivé výpary,
•	umísťovat zde akumulátorové baterie a nádoby, které obsahují nebo obsahovaly výbušné látky, hořlaviny nebo jiné látky ohrožující zdraví, včetně tlakových nádob pro dopravu plynů,
•	odkládat v pracovní jámě části jejího krytu, nástroje, součástky a jiné předměty, které by mohly ohrozit bezpečnost osob nebo by mohly ztížit jejich únik z pracovní jámy v případě nebezpečí,
•	zdržovat se v pracovní jámě v době přistavování a odjezdů vozidel,
•	demontovat na vozidle stojícím nad pracovní jámou součástky nebo dílce, které by svojí hmotností mohly ohrozit bezpečnost zaměstnanců, bez předběžného zajištění proti uvolnění a pádu,
•	vypouštět do pracovní jámy jakékoliv provozní tekutiny (to znamená vypuštěné oleje do nádob je nutno neprodleně odstranit).
 
Základní bezpečností požadavky pro lakovny stanoví § 121 až § 126 vyhlášky č. 48/1982 Sb., kterou se stanoví základní požadavky k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení, ve znění pozdějších předpisů, a další předpisy - české technické normy, které stanoví:
v místnostech bezprostředně souvisejících s lakovnou nesmějí být v blízkosti vstupu do lakovny zdroje jiskření ani otevřeného ohně,
•	lakovny nesmějí být používány pro skladování nátěrových hmot,
•	dveře do prostorů sousedících s lakovnou musí být otvíratelné ve směru úniku,
•	topná tělesa musí být upravena a umístěna tak, aby se na ně nemohly stavět nádoby s nátěrovými hmotami ani lakované předměty na sušení,
•	podlahy musí být nehořlavé, snadno čistitelné, bez spár, pórů a jiných otvorů,
•	pro lakovnu musí být vypracován provozní řád, ve kterém by mj. měla být řešena likvidace vzniklých odpadů, přesná opatření, která musí být provedena při poruše vzduchotechniky a další; s tímto řádem by měli být seznámeni obsluhovatelé zařízení lakovny,
•	zaměstnanec v lakovně musí používat stanovené OOPP včetně respirátorů (typ podle druhu škodliviny) a musí se řídit pokyny výrobce barev, které jsou většinou uvedeny na obalu nátěrových hmot a ředidel,
•	zařízení pro elektrostatické a elektroforetické nanášení musí být umístěno ve zvláštní kabině nebo v odděleném prostoru, opatřené červeným signálním světlem, které se samočinně rozsvítí při uvedení zařízení do provozu; kabina musí být opatřena vybíječem statického náboje,
•	funkce dávkovacího čerpadla, dopravujícího nátěrové hmoty do rozprašovačů, musí být vázána na chod odsávacího zařízení elektrostatické kabiny; provedení elektrostatické pistole musí odpovídat požadavkům bezpečnosti práce v prostředí s nebezpečím výbuchu.

Sklady nátěrových hmot upravují požadavky ČSN 65 0201 Hořlavé kapaliny. Provozovny a sklady.

Odborná a zdravotní způsobilost řidičů (včetně zajišťování školení a ověřování znalostí)
Předpokladem odborné způsobilosti řidičů je platné řidičské oprávnění - pozor na výměny, které stále probíhají.
Jeho získání, druhy apod. viz zákon č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, a jeho prováděcí vyhláška č. 31/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
Poznámka: Od 19. 1. 2013 platí nové rozdělení řidičských oprávnění do skupin - viz novelizace zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, provedená zákonem č. 297/2011 Sb.
Pro stavební stroje - viz vyhláška č. 77/1965 Sb. o výcviku, způsobilosti a registraci obsluh stavebních strojů a ČSN ISO 7130 (27 7800).
Pro motorové dopravní vozíky - viz ČSN 26 8805.
Pro přepravu nebezpečných věcí - viz Evropská dohoda o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí /ADR/ a kapitola 8.2 sdělení č. 21/2017 Sb. 
Řidičem vozidla ozbrojených sil je osoba, která je držitelem příslušného řidičského oprávnění (zákon č. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích a o změnách některých zákonů (zákon o silničním provozu), ve znění pozdějších předpisů).
Řídit drážní vozidla mohou jen osoby s platným průkazem způsobilosti; průkaz vydá drážní správní úřad žadatele, který prokázal odbornou způsobilost zkouškou (§ 45 odst. 1 a 2 zákona č. 266/1994 Sb., o drahách, ve znění pozdějších předpisů. Podrobnosti dále vyhláška č. 101/1995 Sb., kterou se vydává Řád pro zdravotní a odbornou způsobilost při provozování dráhy a drážní dopravy, ve znění pozdějších předpisů, a vyhláška č. 16/2012 Sb., o odborné způsobilosti osob řídících drážní vozidla a osob provádějících revize, prohlídky a zkoušky určených technických zařízení a o změně vyhlášky Ministerstva dopravy č. 101/1995 Sb., kterou se vydává řád pro zdravotní a odbornou způsobilost osob při provozování dráhy a drážní dopravy, ve znění pozdějších předpisů.
Bezpečnostní školení řidičů - viz § 37 odst. 5, § 133 odst. 1 písm. f) a odst. 2 a 3 a § 106 odst. 4 písm. a) zákoníku práce.
Školení se provádí v rozsahu činností, které zaměstnanec vykonává (tzn. zaměstnavatel je povinen zajistit poučení zaměstnance v rozsahu pracovní činnosti, kterou jej v souvislosti s provozem, údržbou a opravami vozidel pověřuje). Jedná se o osoby, které vykonávají práci řidiče z povolání, nebo které na pracovní cestě řídí vlastní vozidlo nebo vozidlo provozovatele, dále o osoby, které práce v souvislosti s provozem vozidel řídí a osoby, které provádějí opravy, údržbu, nakládku a vykládku vozidel. Při stanovení termínu opakovaných školení je nutno zohlednit okolnosti konkrétních podmínek (bezpečnostní úroveň zaměstnavatele, schopnosti a kvalifikace zaměstnanců, nové předpisy a poznatky z této oblasti apod.).
 
Pro školení bezpečnostní není stanovena kvalifikace lektora - měla by jím však být osoba, která danou problematiku zná, dovede při výuce použít i praktické příklady a především správně a vyčerpávajícím způsobem zodpovědět případné dotazy posluchačů.
 
Ověření znalostí je možno provádět pohovorem, zkouškou, nebo je možno použít testů (nejrychlejší, nejobjektivnější, nejvěrohodnější), které si zaměstnavatel či školicí středisko sám vypracuje a stanoví i kritéria pro jejich úspěšné absolvování (SÚIP ani jednotlivé OIP nevydaly a oficiálně neposuzují a neschvalují tyto vypracované testy).

Dále je možno zdůraznit § 103 odst. 2 zákoníku práce, které stanoví zaměstnavateli povinnosti zajistit školení o právních a ostatních předpisech k zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které doplňují odborné předpoklady a požadavky zaměstnanců pro výkon práce, které se týkají jimi vykonávané práce a vztahují se k rizikům, s nimiž mohou přijít do styku na pracovištích, kde je jejich práce vykonávána.
Zdokonalování odborné způsobilosti řidičů
Stanoveno požadavky zákona č. 247/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, jeho prováděcí vyhláškou č. 167/2002 Sb., ve znění pozdějších předpisů, a vyhláškou č. 156/2008 Sb.
Dne 1. 4. 2008 nabyla účinnosti novelizace zákona č. 247/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, provedená zákonem č. 374/2007 Sb. Zcela nově je upravena problematika zdokonalování odborné způsobilosti řidičů 
Zdravotní způsobilost řidičů
V případech stanovených zvláštním právním předpisem (týká se řidičů) je zaměstnavatel povinen zajistit, aby se fyzická osoba podrobil zdravotní prohlídce ještě před uzavřením pracovní smlouvy (§ 32 zákoníku práce). Od 1. dubna 2012 platí zákon č. 373/2011 Sb., o specifických zdravotních službách, ve znění pozdějších předpisů, který v § 59 stanoví, že osoba ucházející se o zaměstnání se považuje za zdravotně nezpůsobilou, pokud se před vznikem pracovněprávního nebo obdobného vztahu nepodrobí vstupní lékařské prohlídce. Zaměstnavatel má povinnost požadovat po uchazeči o zaměstnání vstupní lékařskou prohlídku.
Poznámka: Uchazeči o řidičské oprávnění absolvují lékařské prohlídky ještě před jeho získáním.

Pro řidiče dále stanoví povinnosti v této problematice zákon č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Zdravotní způsobilost posuzuje a posudek o ní vydává posuzující lékař, kterým se po úpravě provedené zákonem č. 375/2011 Sb. rozumí:
a) lékař se způsobilostí v oboru všeobecného praktického lékařství nebo v oboru praktický lékař pro děti a dorost registrujícího poskytovatele ambulantní zdravotní péče,
b) lékař poskytovatele pracovnělékařských služeb,
c) lékař uvedený ve výše uvedeném písm.a), kteréhokoli poskytovatele této ambulantní zdravotní péče, jde-li o posuzovanou osobu, která nemá registrujícího poskytovatele nebo poskytovatele pracovnělékařské péče
Posuzuje se na základě prohlášení žadatele o řidičské oprávnění nebo držitele řidičského oprávnění, výsledku lékařské prohlídky a dalších potřebných odborných vyšetření.
Z hlediska požadavků zdravotní způsobilosti k výkonu práce řidiče jsou důležité pravidelné prohlídky, upravené v § 87 zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Pravidelným lékařským prohlídkám je povinen se podrobovat:
a) řidič vozidla, který při plnění úkolů souvisejících s výkonem zvláštních povinností užívá zvláštního výstražného světla modré barvy [odkaz na již zrušený zákon č. 38/1995 Sb. a vyhlášku č. 102/1995 Sb., oba ve znění pozdějších předpisů - v současné době viz. zákon č. 56/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů, a jeho prováděcí vyhláška (č. 341/2014 Sb., ve znění pozdějších předpisů), případně doplněného o zvláštní zvukové výstražné znamení],
b) řidič, který řídí motorové vozidlo v pracovněprávním vztahu a u něhož je řízení motorového vozidla druhem práce sjednaným v pracovní smlouvě,
c) řidič, u kterého je řízení motorového vozidla předmětem samostatné výdělečné činnosti prováděné podle živnostenského zákona,
d) držitel řidičského oprávnění pro skupinu C1, C1+E, C, C+E, D1, D1+E, D nebo D+E, pokud řídí motorové vozidlo zařazené do některé z těchto skupin vozidel (tato novelizace nabyla účinnosti 19. ledna 2013),
e) držitel osvědčení pro učitele pro výcvik v řízení motorových vozidel podle zákona č. 247/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
Vstupní lékařské prohlídce je osoba výše uvedená povinna se podrobit před zahájením výkonu činnosti; dalším pravidelným lékařským prohlídkám pak do dovršení 50 let věku každé dva roky a po dovršení 50 let věku každoročně.
Ostatní držitelé řidičského oprávnění jsou povinni se podrobit pravidelné lékařské prohlídce nejdříve 6 měsíců před dovršením 65 a 68 let věku a nejpozději v den dovršení stanoveného věku, po dovršení 68 let věku pak každé dva roky.
Posuzující lékař může na základě výsledku pravidelné lékařské prohlídky v odůvodněných případech, zejména s přihlédnutím k aktuálnímu zdravotnímu stavu, určit osobám výše uvedeným termín další pravidelné lékařské prohlídky kratší, než jsou lhůty výše uvedené; dále může, je-li to potřebné pro zjištění zdravotní způsobilosti, nařídit provedení odborného vyšetření.
Náklady na pravidelnou lékařskou prohlídku osob v pracovněprávním vztahu hradí zaměstnavatel. U osob, které nejsou v pracovněprávním vztahu, hradí náklady na pravidelné lékařské prohlídky tyto osoby.
Po provedení pravidelné lékařské prohlídky vydá posuzující lékař posudek o zdravotní způsobilosti, který musí mít písemnou formu a náležitosti podle zákona č. 373/2011 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Řidič je buď způsobilý, způsobilý s podmínkou (nutno uvést), dlouhodobě zdravotně nezpůsobilý nebo nezpůsobilý. Je - li způsobilý s podmínkou nebo nezpůsobilý, oznámí lékař tuto skutečnost obecnímu úřadu obce s rozšířenou pravomocí (podle místa trvalého pobytu) a u řidičů v pracovněprávním vztahu též zaměstnavateli. Řidič se musí podrobit pravidelné lékařské prohlídce nejpozději den před ukončením platného posudku o zdravotní způsobilosti. § 89 citovaného zákona stanoví, že řidič, který nemá platný posudek o zdravotní způsobilosti, je zdravotně nezpůsobilý k řízení motorových vozidel.
Od 1. ledna 2012 platí nově vložený § 89a v zákoně č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, který stanoví, že lékař, který zjistí, že žadatel o řidičské oprávnění nebo držitel řidičského oprávnění je zdravotně způsobilý k řízení motorových vozidel s podmínkou nebo není zdravotně způsobilý k řízení motorových vozidel, je povinen o této skutečnosti neprodleně informovat obecní úřad obce s rozšířenou působností příslušný podle obvyklého bydliště nebo místa studia žadatele o řidičské oprávnění nebo držitele řidičského oprávnění.
Po provedení pravidelné lékařské prohlídky vydá posuzující lékař posudek o zdravotní způsobilosti, který musí mít písemnou formu a náležitosti podle zákona č. 373/2011 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Řidič je buď způsobilý, způsobilý s podmínkou (nutno uvést), dlouhodobě zdravotně nezpůsobilý nebo nezpůsobilý. Je - li způsobilý s podmínkou nebo nezpůsobilý, oznámí lékař tuto skutečnost obecnímu úřadu obce s rozšířenou pravomocí (podle místa trvalého pobytu) a u řidičů v pracovněprávním vztahu též zaměstnavateli. Řidič se musí podrobit pravidelné lékařské prohlídce nejpozději den před ukončením platného posudku o zdravotní způsobilosti. § 89 citovaného zákona stanoví, že řidič, který nemá platný posudek o zdravotní způsobilosti, je zdravotně nezpůsobilý k řízení motorových vozidel.
Od 1. ledna 2012 platí nově vložený § 89a v zákoně č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, který stanoví, že lékař, který zjistí, že žadatel o řidičské oprávnění nebo držitel řidičského oprávnění je zdravotně způsobilý k řízení motorových vozidel s podmínkou nebo není zdravotně způsobilý k řízení motorových vozidel, je povinen o této skutečnosti neprodleně informovat obecní úřad obce s rozšířenou působností příslušný podle obvyklého bydliště nebo místa studia žadatele o řidičské oprávnění nebo držitele řidičského oprávnění.
Podrobnosti upravuje vyhláška č. 277/2004 Sb., ve znění pozdějších předpisů (poslední novelizace vyhláškou č. 37/2018 Sb.).
Lékařské potvrzení, popřípadě osvědčení vydané příslušnými orgány v jiném členském státě Evropské unie, se považuje za lékařské potvrzení vydané podle této vyhlášky; musí být na něm vyznačena doba jeho platnosti a osvědčení musí být na požádání předloženo všem osobám oprávněným kontrolovat podle § 127 odst. 7 zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
Od 1. 7. 2006 nutno respektovat novelizované znění § 6 odst. 8 písm. d) [pozor, před novelizací zákonem č. 374/2007 Sb. se jednalo o písm. e)] zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, provedené zákonem č. 411/2005 Sb. - pro některé řidiče se stal povinným dokladem i doklad o zdravotní způsobilosti.
Podle vloženého § 87a zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, jsou někteří řidiči povinni podrobit se dopravně psychologickému vyšetření. (upozornění - tato povinnost se nevztahuje na řidiče vozidel požární ochrany, armády, Policie ČR, Vězeňské služby ČR a zpravodajských služeb). Od 19. ledna 2013 platí, že dopravně psychologickému vyšetření je povinen se podrobovat
a) držitel řidičského oprávnění pro skupinu C1+E, C nebo C+E, pokud řídí nákladní automobil o největší povolené hmotnosti převyšující 7 500 kg nebo speciální automobil o největší povolené hmotnosti převyšující 7 500 kg nebo jízdní soupravu, která je složena z nákladního automobilu a přípojného vozidla nebo ze speciálního automobilu a přípojného vozidla a jejíž největší povolená hmotnost převyšuje 7 500 kg,
b) držitel řidičského oprávnění pro skupinu D1+E, D nebo D+E, pokud řídí motorové vozidlo zařazené do některé z těchto skupin vozidel.
Upozornění od 19. ledna 2013 se ruší povinnost neurologického vyšetření a vyšetření EEG.
Ke změně došlo ve znění § 87a odst.2 zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů..… Dopravně psychologickému vyšetření je držitel řidičského oprávnění uvedený v odst. 1 se povinen podrobit před zahájením výkonu činnosti uvedené v odst. 1, a dalšímu dopravně psychologickému vyšetření nejdříve šest měsíců před dovršením 50 let a nejpozději v den dovršení 50 let a dále pak každých 5 let.  Povinnost podrobit se dopravně psychologickému vyšetření před zahájením výkonu činnosti nevzniká, podrobí-li se držitel řidičského oprávnění uvedený v odst. 1 dopravně psychologickému vyšetření před získáním tohoto oprávnění, a ode dne prvního vyšetření neuplynulo ke dni zahájení výkonu činnosti více než 6 měsíců. 

Další důležité upozornění: současné znění § 87a odst. 7 zní:
Náklady na dopravně psychologické vyšetření osob uvedených v odst. 1 hradí u osob v pracovněprávním vztahu zaměstnavatel. U osob uvedených v odst. 1, které nejsou v pracovněprávním vztahu, a u osob uvedených v odst. 3 hradí náklady na dopravně psychologické vyšetření tyto osoby.
Poznámka 1 k psychologické způsobilosti v roce 2016:
Novelizace zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, zákonem č. 48/2016 Sb. přinesla i určitou specifikaci v dopravně – psychologickém vyšetření. Měly by mj. zabránit minulé praxi, kdy když někdo neuspěl u dopravně-psychologického vyšetření, obcházel tak dlouho psychology, až kladné stanovisko získal.  Pro zdůraznění závažnosti „tohoto obcházení neúspěchu“ je nově stanovena povinnost psychologům  vést písemný záznam a o neúspěchu informovat úřad.  Provedeno  nově doplněnými  § 87b a § 87c, které znějí:
§ 87b
(1) Dopravně psychologickým vyšetřením se zjišťuje psychická způsobilost k řízení motorových vozidel (dále jen "psychická způsobilost").

(2) Osoba podrobující se dopravně psychologickému vyšetření podle § 87a odst. 3 předloží psychologovi provádějícímu vyšetření posudek o zdravotní způsobilosti, který není starší než 30 dní a výpis svých údajů z registru řidičů, který není starší než 30 dní.

(3) O výsledku provedeného dopravně psychologického vyšetření vydá psycholog posuzované osobě písemný posudek. Ze závěru posudku musí být zřejmé, zda je posuzovaná osoba psychicky způsobilá k řízení motorových vozidel, psychicky způsobilá k řízení motorových vozidel s podmínkou nebo psychicky nezpůsobilá k řízení motorových vozidel. Stejnopis posudku zašle psycholog do 5 pracovních dnů ode dne provedení vyšetření obecnímu úřadu obce s rozšířenou působností příslušnému podle obvyklého bydliště nebo místa studia posuzované osoby. 

(4) Psycholog vede evidenci o provedených dopravně psychologických vyšetřeních, ve které eviduje alespoň jméno, popřípadě jména, příjmení, adresu bydliště a rodné číslo posuzované osoby nebo datum narození, pokud jí rodné číslo nebylo přiděleno, datum a čas zahájení a ukončení dopravně psychologického vyšetření, doklady a záznamy o průběhu a výsledcích dopravně psychologického vyšetření, kopii vydaného posudku a případně údaje o zaslání kopie posudku obecnímu úřadu obce s rozšířenou působností. Údaje, doklady a záznamy o dopravně psychologickém vyšetření se evidují po dobu alespoň 5 let ode dne jeho provedení.

(5) Rozsah, obsah a způsob provádění dopravně psychologického vyšetření a vzor posudku o výsledku dopravně psychologického vyšetření stanoví prováděcí právní předpis.

§ 87c
(1) Je-li posuzovaná osoba podle vydaného posudku o výsledku dopravně psychologického vyšetření psychicky způsobilá k řízení motorových vozidel s podmínkou nebo psychicky nezpůsobilá k řízení motorových vozidel, nebere se zřetel na dopravně psychologické vyšetření provedené před uplynutím 3 měsíců ode dne jeho vydání, s výjimkou přezkumu vydaného posudku.
(2) Nesouhlasí-li posuzovaná osoba se závěry posudku o výsledku dopravně psychologického vyšetření, může do 10 pracovních dnů ode dne jeho vydání podat návrh na jeho přezkoumání MD. MD určí do 15 pracovních dnů od doručení návrhu na přezkoumání vydaného posudku komisi složenou ze 3 akreditovaných psychologů, která provedené dopravně psychologické vyšetření přezkoumá a jeho výsledky potvrdí nebo vydá nový posudek. Členem komise nesmí být psycholog, který vydal přezkoumávaný posudek.
(3) Psycholog, který přezkoumávaný posudek vydal, předloží na výzvu MD komisi veškeré údaje, doklady a záznamy o provedeném dopravně psychologickém vyšetření do 5 pracovních dnů ode dne doručení výzvy. Komise provedené dopravně psychologické vyšetření přezkoumá do 10 pracovních dnů ode dne předání podkladů. Nelze-li na základě předaných podkladů zhodnotit psychickou způsobilost posuzované osoby, provede komise v nezbytném rozsahu nové dopravně psychologické vyšetření.
(4) Nebyla-li splněna povinnost předat podklady podle odst. 3, provede komise v rámci přezkumu do 10 pracovních dnů ode dne uplynutí lhůty pro předání podkladů nové dopravně psychologické vyšetření.
(5) Náklady na přezkum posudku o výsledku dopravně psychologického vyšetření hradí posuzovaná osoba. Náklady na dopravně psychologické vyšetření podle odst. 4 hradí psycholog, který přezkoumávaný posudek vydal.
Poznámka 2 k psychologické způsobilosti v roce 2016:
Jak bylo uvedeno v dopravně provozním řádu, vyhláška č. 31/2001 Sb., o řidičských průkazech a o registru řidičů, ve znění pp, byla novelizovaná vyhláškou č. 75/2016 Sb. 
V § 17 (tj. registr řidičů) se na konci odst. 2 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písm. r), které zní: … r) záznamy o provedených dopravně psychologických vyšetřeních.

V § 17 se na konci odst. 3 tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písm. u), které zní: … u) posudek o výsledku dopravně psychologického vyšetření.

V § 18a odst. 1 písm. d) zní:
"d) psychologickou diagnostickou techniku a standardizované testy k provádění vyšetření psychické výkonnosti a osobnostních vlastností.".

Za § 18b se vkládá nový § 18c, který včetně nadpisu zní: 
§ 18c Rozsah, obsah a způsob provádění dopravně psychologického vyšetření

(1) Dopravně psychologické vyšetření zahrnuje rozbor anamnestických údajů o posuzované osobě, včetně údajů o řidičské praxi, rozhovor, vyšetření posuzované osoby standardizovanými psychodiagnostickými metodami, případně projektivními metodami a pozorováním.

(2) Dopravně psychologické vyšetření se skládá z následujících částí:

a) úvodní rozhovor, při kterém posuzovaná osoba

1.  je seznámena s podmínkami, průběhem a účelem dopravně psychologického vyšetření,
2.  písemně potvrdí, že její tělesný a psychický stav umožňuje provedení dopravně psychologického vyšetření, a
3.  sdělí údaje o případných předchozích provedených dopravně psychologických vyšetřeních,

b) vyšetření psychické výkonnosti z hlediska kvantity a kvality

1. intelektu,
2. pozornosti, zejména její koncentrace, distribuce a rozsahu,
3. senzomotorické reaktivity a koordinace, zejména pokud jde o rychlost a přesnost senzomotorických reakcí na série vizuálních, popřípadě akustických podnětů v situaci časové tísně,
4. rozhodování, zejména pokud jde o rychlost a spolehlivost v časové zátěži,
5. paměti, zejména vizuální, a
6. dalších psychických funkcí v případě potřeby,

c) vyšetření osobnostních vlastností zahrnující zejména vyšetření

1. emocionální stability, lability a impulzivity,
2. přizpůsobivého chování,
3. tendence k riskování,
4. odolnosti vůči zátěži,
5. psychopatologické symptomatiky a 
6. dalších osobnostních vlastností v případě potřeby,

d) individuální rozhovor s posuzovanou osobou k získání anamnestických, popřípadě dalších údajů o posuzované osobě,

e) zhodnocení výsledků vyšetření podle písm. b) a c), anamnestických údajů a údajů získaných z rozhovoru a porovnání s objektivními daty a

f) seznámení posuzované osoby se závěrem dopravně psychologického vyšetření a vystavení písemného posudku o výsledku dopravně psychologického vyšetření.

(3) Dopravně psychologické vyšetření se provádí za osobní účasti posuzované osoby na dopravně psychologickém pracovišti uvedeném v akreditaci k provádění dopravně psychologického vyšetření.
(4) Vzor posudku o výsledku dopravně psychologického vyšetření je uveden v příloze č. 11 k této vyhlášce.
Pracovní režim řidičů
V publikovaném příkladovém MPBP, uvedeným výše, je upravena problematika řízení vozidel zaměstnavatele (tzv. referentsky řízených vozidel) a vlastních vozidel zaměstnanců na pracovních cestách. Na jejich pracovní režim se vztahují požadavky nařízení vlády č. 168/2002 Sb., kterým se stanoví způsob organizace práce a pracovních postupů, které je zaměstnavatel povinen zajistit při provozování dopravy dopravními prostředky. Jsou ale také klasičtí dopravci, jsou dopravní podniky, je zimní údržba silnic; na pracovních cestách se jezdí do ciziny. Je tedy na každém zaměstnavateli, který bude vypracovávat svůj konkrétní MPBP, aby správně určil a zařadil, pod režim jakého předpisu bude pracovní režim jeho řidičů spadat, a podle toho stanovil pro řidiče povinnosti.
Zákoník práce stanoví požadavky na pracovní dobu a dobu odpočinku v obecné rovině (viz část čtvrtá - § 78 – 100); v § 5 zákona č. 309/2006 Sb., ve znění pozdějších předpisů, se stanoví, že nelze-li práce jednotvárné a jednostranně zatěžující organizmus vyloučit, musí být přerušovány bezpečnostními přestávkami, které jsou výkonem práce (viz § 89 zákoníku práce). Doba výkonu této činnosti musí být v rámci pracovní doby časově omezena. Podrobnosti upravuje např. zákon č. 111/1994 Sb., o silniční dopravě, ve znění pozdějších předpisů, který se ve svém § 3 odvolává na přímo použitelné předpisy Evropských společenství, tj. na nařízení Rady č. 3820/85 - v současné době viz nařízené Evropského parlamentu a Rady č. 561/200, ve znění NEP a R č. 1073/2009]. Prováděcí vyhláška k tomuto zákonu, tj. vyhláška č. 478/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, obdobně jako NEP a R č. 561/2006, ve znění NEP a R č. 1073/2009 pro určité, přesně vyjmenované typy doprav, stanoví formou odkazů na jiné předpisy režim odlišný.
Od 1. 1. 2007 platí pro některé řidiče nařízení vlády č. 589/2006 Sb., kterým se stanoví odchylná úprava pracovní doby a doby odpočinku zaměstnanců v dopravě, ve znění nařízení vlády č. 353/2008 Sb. a nařízení vlády č. 337/2016 Sb. (nahradilo zákon č. 475/2001 Sb.).
Při mezinárodní dopravě ve státech, které k dále citované Dohodě přistoupily a nejsou členy EU, stanoví pracovní režim řidičů Dohoda AETR (viz sdělení č. 82/2010 Sb.m.s., pro jízdy ve státech EU jsou závazné požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 561/2006, ve znění NEP a R č. 1073/2009. Jde-li o jízdy mimo státy EU a státy, které nepřistoupily k Dohodě, platí tuzemské předpisy tohoto státu.
Speciální typy přeprav (stavební stroje, kola, nebezpečné látky apod.)
Stavební stroje:
Mimo již zmiňovanou kvalifikaci (viz vyhláška č. 77/1965 Sb., o výcviku, způsobilosti a registraci obsluh stavebních strojů, doplněné výnosy Ministerstva stavebnictví č.1/1974, 1/1981 a 2/1983) dále viz nařízení vlády č. 591/2006 Sb., o bližších minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví na staveništích, ve znění nařízení vlády č. 136/2016 Sb. (nahradilo vyhlášku ČÚBP a ČBÚ č. 324/1990 Sb., ve znění vyhlášky č. 363/2005 Sb.). Problematika upravena též v českých technických normách.
Kola:
Jsou v některých organizacích používána jako dopravní prostředek (nemocnice, ústava sociálního zabezpečení apod.). Z tohoto důvodu by na měl MPBP pamatovat. Jezdec na kole musí dodržovat veškeré povinnosti plynoucí z pravidel silničního provozu. Jezdec na kole je brán jako řidič, jestliže jej vede, je považován za chodce. Vlastní kolo je považováno za nemotorové vozidlo (znamená to mj. i zdržet se požívání alkoholu a jiných návykových látek).
Speciální požadavky pouze pro cyklisty upravuje § 57 zákona č. 361/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
Podmínkou pro užití kol v provozu na pozemních komunikacích je splnění technických požadavků uvedených v příloze vyhlášky č. 341/2014 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
Je možno doporučit následující vybavení OOPP:
•	ochranná helma (ochrana zaměstnance před možností úrazu hlavy v důsledku nezvládnuté jízdy na kole pádem, nárazem nebo kolizí s jiným dopravním prostředkem),
•	ochranné brýle (z důvodu ochrany zraku zaměstnance před vlétnutím hmyzu do oka, případně zasažení oka úlomkem, odmrštěným předmětem, křovím, větví apod.),
•	ochranné rukavice (z důvodu bezpečného držení řídítek a ochrany rukou před mechanickým poraněním v důsledku zasažení odmrštěným předmětem, křovím, větví, pádu, případně vlivu počasí). 
Zaměstnanci by měli být poučeni o nutnosti používat vhodné oblečení (ne příliš volné a respektující zvláštnosti, které přináší jízda na kole a vystavení cyklisty zvýšenému vlivu počasí) a vhodnou obuv.
Přeprava nebezpečných látek:
Kromě již zmiňované kvalifikace řidiče [viz kapitola 8.2 sdělení č. 21/2017 Sb.m.s., kterým se ruší sdělení č. 159/1997 Sb., č. 186/1998 Sb., č. 54/1999 Sb., č. 93/2000 Sb. m. s., č. 6/2002 Sb. m. s., č. 65/2003 Sb. m. s., č. 77/2004 Sb. m. s., č. 33/2005 Sb. m. s., č. 14/2007 Sb. m. s., č. 21/2008 Sb. m. s., č. 17/2011 Sb.m.s a č. 8/2013 Sb.m.s. a č.11/2015 Sb.m.s., o vyhlášení přijetí změn a doplňků „Přílohy A - Všeobecná ustanovení týkající se nebezpečných látek a předmětů" a „Přílohy B - Ustanovení o dopravních prostředcích a o přepravě" Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR) by si zpracovatel této části MPBP měl být vědom, že požadavky na tuzemskou přepravu nebezpečných věcí silniční dopravou jsou stanoveny zákonem č. 111/1994 Sb., o silniční dopravě, ve znění pozdějších předpisů; dále pak § 16 - 18 vyhlášky č. 478/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů, že dopravce je zejména povinen:
a) použít pouze vozidla, která jsou k tomu způsobilá,
b) zabezpečit, aby řidiči měli povinnou výbavu, včetně výstražných oranžových tabulek, případně bezpečnostních značek na vozidla,
c) zabezpečit přítomnost závozníka ve vozidle, pokud je to předepsáno,
d) zabezpečit, aby přepravu prováděli pouze řidiči, kteří jsou k tomu vyškoleni,
e) zabezpečit školení ostatních osob podílejících se na přepravě,
f) ustanovit bezpečnostního poradce pro přepravu nebezpečných věcí,
g) zajistit, aby řidič
1. měl během přepravy s sebou a na požádání předložil oprávněným osobám ke kontrole průvodní doklady, funkční hasicí přístroj, povinnou výbavu vozidla,
2. nepřevzal k přepravě nebo nepřepravoval kus, jehož obal je poškozený nebo netěsný.
3. provedl v případě nehody nebo mimořádné události opatření uvedená v písemných pokynech pro řidiče,
4. dodržel předpisy týkající se nakládky, vykládky a manipulace, pokud ji sám provádí, včetně zákazu společné nakládky, provozu vozidla a dozoru nad vozidly.
Důležité povinnosti mají dopravci v problematice školení osob, které se na manipulaci a přepravě nebezpečných věcí podílejí. Osoby, které jsou zaměstnanci podniků podílejících se na přepravě nebezpečných věcí, jejichž pracovní povinnosti se týkají přepravy nebezpečných věcí, musí být vyškoleny o předpisech pro dopravu takových věcí podle své odpovědnosti a pracovní náplně.
 
V rámci podrobnějšího bezpečnostního školení musí být účastníci školení proškoleni o rizikách a nebezpečích, které představují nebezpečné věci, přiměřeně stupni rizika zranění nebo ozáření při nehodě při přepravě těchto věcí, včetně jejich nakládky a vykládky. Školení musí být provedeno tak, aby se seznámili s bezpečnou manipulací a návaznými nouzovými postupy.
Dále musí každý zaměstnavatel, jehož činnost zahrnuje silniční přepravu nebezpečných věcí nebo s touto činností související operace (balení, nakládka, plnění, vykládka), který bude odpovědný za pomoc při zabránění nebezpečí při těchto činnostech, kterému jsou vystaveny osoby, majetek a životní prostředí, zřídit a obsadit funkci „bezpečnostního poradce pro přepravu nebezpečných věcí" - viz vyhláška č. 478/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů.
Vozidla přepravující nebezpečné věci musí být označena (značky, oranžové tabule), musí mít povinnou výbavu, pokyn pro případ nehody apod.
Parkování a garážování vozidel
Garáže se rozdělují na jednotlivé, řadové a hromadné, požadavky na ně pak upravují požadavky české technické normy ČSN 73 60 58 Jednotlivé, řadové a hromadné garáže, vydaná v září roku 2011, a § 47 vyhlášky č. 268/2009 Sb., ve znění vyhlášky č. 20/2012 Sb. a vyhlášky č. 323/2017 Sb.
Je vhodné zúžené vjezdy a výjezdy garáží (obdobně servisů, opraven a podobných prostorů, do kterých vjíždějí vozidla) po obou stranách opatřit příslušným šrafováním, které svým způsobem provedení vytváří žádoucí optický efekt - zužování. Za zúžené vjezdy a výjezdy se považují ty, u kterých je mezera mezi hranou vjezdu a obrysem nejširšího přijíždějícího vozidla (myšleno po obou stranách vozidla) menší než 25 cm. Šrafování má být provedeno do té výšky, do které sedící řidič pohodlně vidí.
V garážích by se neměly ukládat odpadky nasycené olejem nebo hořlavinami, pohonné hmoty a hořlavé čisticí prostředky by se měly ukládat jen v plechových, těsně uzavíratelných nádobách. V plastových nádobách jenom tehdy, mají-li příslušný atest, jsou-li označeny nápisem „Antistatik" nebo údajem o svodném odporu, který musí být nižší než 109 ohmů. Motor vozidla by měl být uváděn do chodu pouze za účelem bezprostředního výjezdu; obdobně by se nemělo uvádět do chodu ohřívací zařízení motoru, prostoru pro řidiče nebo prostoru pro cestující, jestliže jejich provozem vznikají škodlivé zplodiny. Vyhláška č. 213/1991 Sb., o bezpečnosti práce a technických zařízení při provozu, údržbě a opravách vozidel (zrušena 1.2.2003) požadovala tyto prostory vybavit indikátory, které zajistí optickou a akustickou signalizaci výskytu plynu při dosažení 25 % dolní meze výbušnosti. V současné době lze tuto povinnost odvozovat z požadavku § 6 odst. 1 písm. e) nařízení vlády č. 406/2004 Sb., o bližších požadavcích na zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v prostředí s nebezpečím výbuchu. 
Množství povolených skladovaných pohonných hmot stanoví § 44 odst. 5 vyhlášky č. 246/2001 Sb., o stanovení podmínek požární bezpečnosti a výkonu státního požárního dozoru (vyhláška o požární prevenci), ve znění vyhlášky č. 221/2014 Sb. V jednotlivých a řadových garážích lze ukládat nejvýše 40 litrů pohonných hmot pro osobní automobily a 80 litrů pohonných hmot pro nákladní automobily v nerozbitných přenosných obalech a nejvýše 20 litrů olejů na jedno stání. V hromadných garážích se pohonné hmoty ani oleje neukládají, s výjimkou provozních náplní a záložního paliva, které jsou součástí vozidel.
 Právní úprava:
•	zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů;
•	§ 5 zákona č. 309/2006 Sb., kterým se upravují další požadavky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v pracovněprávních vztazích a o zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při činnosti nebo poskytování služeb mimo pracovně právní vztahy (zákon o zajištění dalších podmínek bezpečnosti a ochrany zdraví při práci), ve znění pozdějších předpisů;
•	nařízení vlády č. 168/2002 Sb., kterým se stanoví způsob organizace práce a pracovních postupů, které je zaměstnavatel povinen zajistit při provozování dopravy dopravními prostředky;
•	zákon č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů (v roce 2018 novelizace zákony č. 169/2018 Sb. (změna u problematiky urychlení výstavby dopravní, vodní a energetické infrastruktury – netýká se BOZP) a č. 193/2018 Sb.;
•	vyhláška č. 104/1997 Sb., kterou se provádí zákon o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů. Poslední novelizace vyhláškou č. 208/2018 Sb. K provedení § 43 odst. 7 zákona o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů, byl ve vyhlášce doplněn § 51e Sypký materiál se zněním: …. Za sypký materiál lze považovat seskupení oddělitelných pevných, volně ložených zrn, která se mohou při přepravě vlivem působení setrvačných sil a vibrací volně pohybovat v ložném prostoru vozidla;
•	zákon č. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích a o změnách některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů (v roce 2016 novelizace zákonem č. 48/2016 Sb., v roce 2017 č. 183/2017 Sb. a č. 199/2017 Sb., v roce 2018 č. 193/2018 Sb. a č. 285/2018 Sb.);
•	 vyhláška č. 294/2015 Sb., kterou se provádějí pravidla provozu na pozemních komunikacích, ve znění vyhlášky č. 84/2016 Sb.;
•	vyhláška č. 31/2001 Sb., o řidičských průkazech a o registraci řidičů, ve znění pozdějších předpisů (poslední novelizace č. 9/2015 Sb. a č. 43/2015 Sb., v roce 2016 č. 75/2016 Sb., v roce 2017 č. 456/2017 Sb.);
•	zákon č. 56/2001 Sb., o podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích a o změně zákona č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o pojištění odpovědnosti z provozu vozidla), ve znění zákona č. 307/1999 Sb., ve znění pozdějších předpisů; v roce 2018 novelizace zákonem č. 193/2018 Sb.); 
•	vyhláška č. 341/2014 Sb., o schvalování technické způsobilosti a o technických podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích, ve znění vyhlášky č. 235/2017 Sb., ve znění vyhlášky č. 235/2017 Sb. a vyhlášky č. 206/2018 Sb.;
•	vyhláška č. 302/2001 Sb., o technických prohlídkách a měření emisí vozidel, ve znění pozdějších předpisů; v roce 2012 novelizována vyhláškou č. 83/2012 Sb. v roce 2014 vyhláškou č. 342/2014 Sb., v roce 2016 č. 132/2016 Sb., v roce 2017 novelizace vyhláškou č. 228/2017 Sb.; (v roce 2018 zrušena vyhláškou č. 211/2018 Sb.);
•	vyhláška č. 211/2018 Sb., o technických prohlídkách vozidel;
•	vyhláška č. 209/2018 Sb., o hmotnostech, rozměrech a splnitelnosti vozidel;
•	vyhláška č. 64/1987 Sb., o Evropské dohodě o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR);
•	sdělení MZV č. 21/2017 Sb.m.s., kterým se ruší sdělení č. 159/1997 Sb., č. 186/1998 Sb., č. 54/1999 Sb., č. 93/2000 Sb. m. s., č. 6/2002 Sb. m. s., č. 65/2003 Sb. m. s., č. 77/2004 Sb. m. s., č. 33/2005 Sb. m. s., č. 14/2007 Sb. m. s., č. 21/2008 Sb. m. s., č. 17/2011 Sb.m.s. a č. 8/2013 Sb.m.s. a č. 11/2015 Sb.m.s.,  o vyhlášení přijetí změn a doplňků „Přílohy A - Všeobecná ustanovení týkající se nebezpečných látek a předmětů" a „Přílohy B - Ustanovení o dopravních prostředcích a o přepravě" Evropské dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR);
•	sdělení MZV č. 62/2010 Sb. kterým se nahrazují sdělení Ministerstva zahraničních věcí č. 108/1976 Sb., č. 82/1984 Sb. a č. 80/1994 Sb., o vyhlášení přijetí změn a dodatků Evropské dohody o práci osádek vozidel v mezinárodní silniční dopravě (AETR);
•	sdělení č. 82/2010 Sb.m.s. kterým se mění a doplňuje sdělení Ministerstva zahraničních věcí č. 62/2010 Sb. m. s. o vyhlášení přijetí změn a dodatků Evropské dohody o práci osádek vozidel v mezinárodní silniční dopravě (AETR);
•	zákon č. 111/1994 Sb., o silniční dopravě, ve znění pozdějších předpisů (úplné znění vyhlášeno pod č. 1/2001 Sb.), ve znění pozdějších předpisů; v roce 2012 novela zákon č. 119/2012 Sb., v roce 2013 č. 102/2013 Sb., v roce 2017 novelizace zákonem č. 304/2017 Sb.;
•	vyhláška č. 478/2000 Sb., kterou se provádí zákon o silniční dopravě, ve znění vyhlášek č. 55/2003 Sb. a č. 281/2007 Sb.; v roce 2012 novela č. 269/2012 Sb., v roce 2013 novelizace vyhláškou č. 106/2013 Sb., v roce 2017 novelizace vyhláškou č. 307/2017 Sb.;
•	vyhláška č. 77/1965 Sb., o výcviku, způsobilosti a registraci obsluh stavebních strojů;
•	zákon č. 247/2000 Sb., o získávání a zdokonalování odborné způsobilosti k řízení motorových vozidel a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, v roce 2017 novelizace zákony č. 183/2017 Sb. a č. 199/2017 Sb.;
•	vyhláška č. 167/2002 Sb., kterou se provádí zákon č. 247/2000 Sb., ve znění pozdějších předpisů - v roce 2013 novelizována vyhláškou č. 284/2013 Sb., v roce 2015 vyhláškou č. 256/2015 Sb., v roce 2016 č. 76/2016 Sb.;
•	nařízení vlády č. 589/2006 Sb., kterým se stanoví odchylná úprava pracovní doby a doby odpočinku zaměstnanců v dopravě, ve znění nařízení vlády č. 353/2008 Sb. a nařízení vlády č. 337/2016 Sb.;
•	vyhláška č. 156/2008 Sb., o zdokonalování odborné způsobilosti řidičů a o změně vyhlášky č. 167/2002 Sb., kterou se provádí zákon č. 247/2000 Sb., o získávání a zdokonalování odborné způsobilosti k řízení motorových vozidel a o změně některých zákonů, ve znění zákona č. 478/2001Sb.;
•	vyhláška č. 4/2009 Sb., o ochraně zvířat při přepravě, ve znění vyhlášky č. 22/2013 Sb.;
•	vyhláška č. 22/2013 Sb., o vzdělávání na úseku ochrany zvířat před týráním, ve znění vyhlášky č. 372/2013 Sb. (upravuje kvalifikaci při přepravě zvířat);
vyhláška č. 470/2012 Sb., o užívání pozemních komunikací zpoplatněných mýtným, ve znění vyhlášky č. 307/2015 Sb. a č. 434/2016 Sb., v roce 2017 č. 458/2017 Sb.; (poslední novelizace vyhláškou č. 247/2018 Sb.)
•	vyhláška č. 306/2015 Sb., o užívání pozemních komunikací zpoplatněných časovým poplatkem, ve znění vyhlášky č. 383/2016 Sb., v roce 2017 č. 386/2017 Sb.;
•	nařízení vlády č. 240/2014 Sb., o výši časových poplatků, sazeb mýtného, slevy na mýtném a o postupu při uplatňování slev na mýtném;
•	vyhláška č. 333/2018 Sb., o změně sazby základní náhrady za používání silničních motorových vozidel a stravného a o stanovení průměrné ceny pohonných hmot pro účely poskytování cestovních náhrad 
•	vyhláška č. 463/2017 Sb., o změně sazby základní náhrady za používání silničních motorových vozidel a stravného a o stanovení průměrné ceny pohonných hmot pro účely poskytování cestovních náhrad
•	nařízení vlády č. 41/2014 Sb., o stanovení jiných návykových látek a jejich limitních hodnot, při jejichž dosažení v krevním vzorku řidiče se řidič považuje za ovlivněného takovou návykovou látkou.