Provozní bezpečnostní předpis pro „zacházení s EZ osobami bez elektrotechnické kvalifikace“
Zacházení s EZ osobami bez elektrotechnické kvalifikace
OBSAH
•	LEGISLATIVA
•	DEFINICE
•	POSTUPY
•	TECHNICKÉ PODMÍNKY POUŽÍVÁNÍ
•	KLASIFIKACE OSOB
•	ČINNOST NA ELEKTRICKÝCH ZAŘÍZENÍCH
•	PRÁCE ZAKÁZANÉ
•	PRÁCE POVOLENÉ
•	POUČENÍ
•	ZODPOVĚDNOST
•	ZÁVĚR
•	ROZDĚLOVNÍK
Přílohy:
_____________________________________
1.	LEGISLATIVA
•	Jednoduché schéma obsluhy prací na EZ
•	Zásady první pomoci při úrazu elektrickým proudem
•	Zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů
•	Zákon č. 309/2006 Sb., kterým se upravují další požadavky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v pracovněprávních vztazích a o zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při činnosti nebo poskytování služeb mimo pracovněprávní vztahy (zákon o zajištění dalších podmínek bezpečnosti a ochrany zdraví při práci), ve znění pozdějších předpisů
•	Nařízení vlády č. 101/2005 Sb. o podrobnějších požadavcích na pracoviště a pracovní prostředí
•	Nařízení vlády č. 378/2001 Sb., kterým se stanoví bližší požadavky na bezpečný provoz a používání strojů, technických zařízení, přístrojů a nářadí
•	ČSN EN 50110-1 ed. 3 Obsluha a práce na elektrických zařízeních
•	ČSN EN 331600 ed. 2 Revize a kontroly elektrických spotřebičů během používání

2.	DEFINICE
Elektrická zařízení (určená laikům) – jsou jen ta zařízení, u nichž může dojít k ohrožení života, zdraví nebo majetku elektrickým proudem nebo napětím překračujícím jejich bezpečné meze.
Obsluha – obsluha elektrického zařízení jsou pracovní úkony spojené s provozem elektrického zařízení, např. spínání, místní, dálkové nebo ústřední ovládání, regulování, monitorování, čtení údajů trvale namontovaných přístrojů, synchronizování, prohlídka zařízení apod. Při obsluze se osoby zásadně dotýkají jen těch částí, které jsou k tomu určené. Pokud je pro obsluhu stanoveno používání osobních ochranných prostředků (OOP), musejí být použity;
Práce na elektrickém zařízení je výstavba, montáž, revize a údržba elektrického zařízení. Sem patří také všechny úkony pro zajišťování pracoviště, jakož i měření přenosnými přístroji. Práce mohou být prováděny na zařízení bez napětí, na zařízení pod napětím a v blízkosti živých částí. Podle způsobu práce prováděné na elektrickém zařízení se jedná o práce podle pokynů, práce s dohledem a o práce pod dozorem;
Obvyklé zacházení s elektrickým zařízením – je takové, kdy zařízení plní funkci, k jaké je určeno podle návodu výrobce a pokynů výrobce a uživatel podle nich se zařízením zachází a do zařízení nezasahuje.
Laik (nebo též osoba bez elektrotechnické kvalifikace) – osoba, která nemá odborné elektrotechnické vzdělání, nebo pracovník bez odborné způsobilosti v elektrotechnice.
Děti, žáci, studenti a jiné osoby – v rámci výuky mohou děti, žáci, studenti používat přístroje, spotřebiče výhradně pod dohledem nebo dozorem pedagogického zaměstnance nebo jiné osoby pověřené dohledem, a to v rozsahu, který je potřebný k naplnění cíle výuky. Tyto osoby mohou být pověřovány pouze takovými úkony, které odpovídají jejich postupnému nabývání zkušeností, znalostí a dovedností.
Práce podle pokynů – práce, pro kterou jsou dány jen nejnutnější pokyny. Při této práci odpovídají za dodržování bezpečnostních předpisů osoby samy;
Práce s dohledem – práce, která se provádí podle podrobnějších pokynů. Před zahájením práce se osoba provádějící dohled přesvědčí, zda jsou provedena nutná bezpečnostní opatření. V průběhu prací, občas podle potřeby, kontroluje osoba provádějící dohled dodržování bezpečnostních předpisů. Při této práci odpovídají za dodržování bezpečnostních předpisů pracující osoby samy;
Práce pod dozorem – práce, která se provádí za trvalé přítomnosti osoby, která je pověřena dozorem a která je odpovědná za dodržování příslušných bezpečnostních předpisů;
Elektrické riziko – zdroj možného zranění nebo poškození zdraví působením elektrické energie z elektrického zařízení.
Při činnostech na elektrickém zařízení anebo v blízkosti živých částí je osoba vystavena riziku vyvolaném elektřinou, které může vzniknout při nesprávné manipulaci, zkratu, indukci, zůstatkovém náboji apod. Při činnostech na elektrickém zařízení musejí být vyhodnocena tato rizika a musejí být provedena opatření na jejich minimalizaci.
Elektrické nebezpečí – riziko zranění od elektrického zařízení
Elektrické nebezpečí vzniká při činnostech na elektrických zařízeních a v blízkosti živých částí. Proto je nezbytné k zajištění bezpečné činnosti na elektrických zařízeních a v blízkosti živých částí provést analýzu elektrického nebezpečí.
Na základě vyhodnocení provedené analýzy elektrického nebezpečí musí být stanoveno následující:
•	elektrotechnická kvalifikace a počty osob pro obsluhu příslušných elektrických zařízení;
•	elektrotechnická kvalifikace a počty osob na provádění stanovené práce na elektrických zařízeních nebo v blízkosti živých částí;
•	pracovní postupy včetně bezpečnostních opatření pro jednotlivé druhy činnosti (určení způsobu práce podle pokynů, s dohledem nebo pod dozorem);
•	kombinace dalších rizik souvisejících s činností (např. pohyb montážních plošin, činnost ve výškách apod.).
Analýza elektrického nebezpečí musí být dále provedena na základě vyhodnocení následujících faktorů:
•	jmenovité napětí příslušných elektrických zařízení;
•	způsob ochrany před dotykem živých částí;
•	způsob ochrany před dotykem neživých částí;
•	způsob provádění prací, tj. na elektrickém zařízení bez napětí, v blízkosti živých částí nebo pod napětím.
Živé části – jsou části, na kterých za provozu protéká proud – například připojovací svorky, neizolované elektrické vedení apod.
Malé napětí – do 50 V střídavých
Nízké napětí – do 400 V střídavých
Živá část el. zařízení – část zařízení sloužící k vedení el. proudu nebo s ní vodivě spojená
Prostředí – parametr určující míru vzájemného ovlivňování okolního prostředí a elektrického zařízení.
Bezpečná obsluha
Obsluhovat elektrická zařízení smějí jen osoby s kvalifikací požadovanou pro příslušné zařízení. Pokud jsou pro obsluhu předepsány ochranné prostředky, musí jich být používáno. Osoby, které obsluhují zařízení, musejí být seznámeny s provozovaným zařízením a s jeho funkcí. Tam, kde jsou vypracovány místní provozní bezpečnostní předpisy nebo pokyny, musejí být na vhodném místě přístupny a osoby vykonávající příslušnou činnost musejí být s nimi prokazatelně seznámeny. Obsluhující se smí dotýkat jen těch částí, které jsou pro obsluhu určeny. K obsluhovaným částem zařízení musí být vždy volný přístup. Při obsluze zařízení vn se obsluhující nemá přiblížit k živým částem pod napětím blíže, než na stanovenou vzdušnou vzdálenost.
Bezpečná práce
Před zahájením práce musí být stanoven její postup, vyhodnocena rizika, která jsou s touto prací spojena a stanoveno, jaké osoby mohou tuto práci vykonávat a jejich počet. Osoby, které jsou zúčastněny na práci na elektrickém zařízení, musejí být s touto prací náležitě seznámeny. Musí být stanoveno, jaká bezpečnostní opatření mají být provedena, aby práce byla bezpečná. Pokud pracuje více osob, musí být stanoven a jmenován vedoucí práce. U složité práce musí být její příprava provedena písemně.
3.	POSTUPY
před uvedením do provozu se provede
•	kontrola průvodní dokumentace se zaměřením na návod v českém jazyce, bezpečnostní upozornění (návod k obsluze), zvláštní požadavky (pokud jsou uvedeny, mohou se týkat například prostředí, kde se spotřebič nebo přístroj či zařízení používá),
•	přidělení evidenčního čísla a zpracování karty spotřebiče pro účely následných revizí, kontrol a zkoušek o přidělení stroje, přístroje, spotřebiče do správy konkrétnímu zaměstnanci, který se stává osobou odpovědnou za toto zařízení
•	prokazatelné seznámení se s návodem k použití jednotlivého stroje, přístroje, spotřebiče,
•	před každým použitím vizuální kontrola stroje, přístroje, spotřebiče, a to zpravidla v rozsahu:
•	kryty, držadla, ovládací prvky apod. nesmějí být poškozeny a musejí být osazeny,
•	pohyblivé přívody nesmějí mít poškozenou, zpuchřelou nebo nadměrně ztvrdlou izolaci,
•	pevně připojený pohyblivý přívod u elektrického ručního nářadí a elektrických spotřebičů musí být neoddělitelně spojen s vidlicí,
•	větrací otvory nesmějí být zaprášené nebo zakryté,
•	evidenční či jiné označení umožňující jednoznačnou identifikaci spotřebiče nesmí chybět ani být poškozeno tak, že to identifikaci spotřebiče znemožňuje.
•	v případě zjištění rozporu s bezpečným stavem
•	při zjištění závad se příslušný elektrický spotřebič vyřadí z užívání a viditelně se označí, aby nedošlo k použití jinou osobou; tato skutečnost musí být neprodleně oznámena provozovateli.
•	v průběhu provozu a po dobu životnosti
•	každý zaměstnanec je povinen k revizi předložit všechny elektrické spotřebiče, které má svěřeny do užívání,
•	jsou prováděny pravidelné revize, kontroly a zkoušky a pravidelná údržba
•	je vedena předepsaná písemná dokumentace (provozní dokumentace)

4.	TECHNICKÉ PODMÍNKY POUŽÍVÁNÍ
•	Elektrické zařízení nebo jeho část musí splňovat příslušné technické a bezpečnostní požadavky pro dané prostředí a způsob užití
•	Přehledně musejí být vyznačeny vypínací prvky elektrické instalace elektrického zařízení (možnost odpojení celé instalace nebo el. zařízení), současně musí být zajištěna možnost elektrické zařízení odpojit (přístupy k zásuvkám, rozvaděčům apod.)
•	V prostorách se zvýšeným nebezpečím úrazu (kuchyně, sprchy, umývárny), musejí být umístěny příslušné tabulky – výstražné údaje na spotřebičích nebo zařízení.

5.	KLASIFIKACE OSOB

•	Osoba seznámená osoba, která není ani znalá, ani poučená
Osoba seznámená ve smyslu ČSN EN 50110-1 ed. 3 je pracovník seznámený (§ 3) ve smyslu vyhlášky č. 50/1978 Sb., ve znění p.p. Osoby seznámené (pracovníci seznámení) jsou ty, které byly v rozsahu své činnosti seznámeny s předpisy o zacházení s elektrickými zařízeními a upozorněny na možné ohrožení těmito zařízeními. Seznámení a upozornění provede právnickou nebo podnikající fyzickou osobou pověřený zaměstnanec s kvalifikací odpovídající charakteru činnosti a pořídí o tom zápis, který podepíše spolu s pracovníky seznámenými. Pokud takovou osobu podnikatel nemá, může pověřit třetí osobu.
Osoby seznámené (pracovníci seznámení) mohou:
•	samostatně obsluhovat jednoduchá elektrická zařízení mn a nn, provedená tak, že při jejich obsluze nemohou přijít do styku s živými částmi,
•	pracovat v blízkosti živých částí jen při dodržování stanovených bezpečných vzdáleností, jinak jen se souhlasem osoby odpovědné za elektrické zařízení, která provede potřebná bezpečnostní opatření, např. vypnutí zařízení nebo zajištění dozoru.
Seznámení s obsluhou se provádí vždy před prvním uvedením do provozu, po rekonstrukci nebo mimořádné události na základě rozhodnuti vedoucího zaměstnance nebo odborně způsobilé osoby v prevenci rizik.
Doporučená četnost seznámení s předpisy k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení, včetně následného ověření znalostí těchto předpisů, je 13 za 12 měsíců.
Poznámka:
Četnost seznámení se s návodem k obsluze je v závislosti na hodnocení rizik opakovaně stanovena v rezortu školství (interní směrnicí) na dobu  5 let
•	Osoba poučená
osoba prokazatelně poučená osobami znalými, umožňující jí vyvarovat se nebezpečí, které elektřina může vytvořit
Osoba poučená ve smyslu ČSN EN 50110-1 ed. 3 je pracovník poučený (§ 4) ve smyslu vyhlášky č. 50/1978 Sb., ve znění p.p.
Pracovníci poučení mohou:
•	samostatně obsluhovat jednoduchá elektrická zařízení všech napětí;
•	pracovat na částech elektrického zařízení nn bez napětí, v blízkosti nekrytých živých části ve vzdálenosti větší než 200 mm s dohledem, na částech pod napětím pracovat nesmějí. Uvedená omezení se netýkají jednoduchých prací, které jsou určeny pracovním postupem schváleným osobou odpovědnou za elektrické zařízení;
•	pracovat na vypnutých zařízeních vn s dohledem. V blízkosti živých částí smějí pracovat pod dozorem; na částech pod napětím pracovat nesmějí;
•	měřit zkoušecím zařízením např. při informativních zkouškách výrobků, elektrického nářadí apod.
Doporučená četnost seznámení s předpisy k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení, včetně následného ověření znalostí těchto předpisů, je 13 za 12 měsíců.
Poznámka:
Četnost školení v rozsahu § 4 v rezortu školství je dána na dobu 3 let a vztahuje se na profese
•	vedoucí kuchařka
•	školník, školnice, domovník, domovnice, správce objektu
•	učitelé, kteří používají při výuce na školách elektrická zařízení pod napětím (fyzika, chemie, praktické činnosti (ZŠ), odborné předměty elektro (SŠ, SOU).
•	Žáci středních elektrotechnických škol smějí vykonávat takové činnosti, které odpovídají jejich postupně nabývaným odborným znalostem a fyzické zdatnosti, ale vždy s dohledem nebo pod dozorem osoby určené k jejich odbornému výcviku.
Žáci vysokých elektrotechnických škol se po dobu studia a jen ve školních laboratořích posuzují takto:
•	žáci 1. a 2. ročníku za pracovníky poučené;
•	žáci vyšších ročníků za pracovníky znalé, pokud složili zkoušku ze znalostí příslušných bezpečnostních předpisů;
•	diplomanti za pracovníky znalé s vyšší kvalifikací, pokud složili zkoušku podle bodu b).
Jestliže žáci elektrotechnických škol splnili podmínky pro kvalifikaci osob znalých nebo znalých s vyšší kvalifikací již před nástupem do školy, mohou vykonávat činnosti v rozsahu již dříve získané kvalifikace.
•	Osoba znalá
Osoba znalá ve smyslu ČSN EN 50110-1 ed. 3 je pracovník znalý (§ 5) a pracovník znalý s vyšší kvalifikací (pracovníci pro samostatnou činnost (§ 6), dále pak pracovníci pro řízení činnosti (§ 7), pracovníci pro řízení činnosti prováděné dodavatelským způsobem a pracovníci pro řízení provozu (§ 8) ve smyslu vyhlášky ČÚBP č. 50/1978 Sb., ve znění p.p.
Pracovníci znalí mohou:
•	samostatně obsluhovat elektrická zařízení;
•	pracovat na částech elektrického zařízení nn samy, a to na částech bez napětí, v blízkosti živých části a na částech pod napětím,
•	pracovat na zařízeních vn bez napětí samy, v blízkosti živých částí s dohledem nebo pod dozorem;
•	pracovat na vypnutých, ale jinak nezajištěných částech zařízení vn s dohledem.
O tom, jaké činnosti může osoba znalá vykonávat ve smyslu požadavků ČSN EN 50110-1 ed. 3, rozhodne osoba odpovědná za elektrické zařízení na základě odborné způsobilosti (dále jen kvalifikace) této osoby podle vyhlášky ČUBP č. 50/1978 Sb., ve znění p.p.
Zaškolení a zkoušku osob znalých a znalých s vyšší kvalifikací je povinen zajistit zaměstnavatel. Obsah a délku zaškolení stanoví zaměstnavatel s ohledem na charakter a rozsah činnosti, kterou mají zaměstnanci vykonávat. Dále je povinen zajistit nejméně jednou za tři roky jejich přezkoušení.
Zaškolení provede zaměstnavatelem pověřená osoba s kvalifikací odpovídající charakteru činnosti, kterou mají osoby vykonávat. Zkoušení nebo přezkoušení provede zaměstnavatelem pověřená osoba s některou z kvalifikací uvedených v § 6 až 9 vyhlášky č. 50/1978 Sb., ve znění p.p.; pořídí o tom zápis, který podepíše spolu s osobami znalými.
Poznámka:
V rezortu školství se za osoby znalé považují pedagogičtí zaměstnanci, kteří používají při výuce na školách a školských zařízeních elektrická zařízení pod napětím – v rámci výuky se považují za osoby znalé pro samostatnou činnost, která je konána v laboratořích, odborných učebnách apod. (§ 11 vyhlášky č. 50/1978 Sb., ve znění p.p.)
Provádění určitých činností na elektrických zařízeních je vázáno na vydání příkazů „B“, „B-PPN“ nebo „PPNN“.
Přezkoušení zaměstnanců s kvalifikací dle § 4 a 11 vyhlášky č. 50/1978 Sb., ve znění p.p., provede tříčlenná zkušební komise, jejíž nejméně jeden člen musí mít některou z kvalifikací uvedených v § 7 až 9 uvedené vyhlášky. O přezkoušení se provede písemný zápis. Platnost je přesně po dobu vyznačenou na osvědčeni (ode dne vystavení nejpozději po dobu stanovenou právním předpisem).
6.	ČINNOST NA ELEKTRICKÝCH ZAŘÍZENÍCH
Desatero pro laiky
•	přesvědčit se ještě před použitím elektrického přístroje nebo zařízení o jeho řádném stavu,
•	dodržovat pokyny k obsluze, ovládat jen určené prvky, neměnit nastavení bezpečnostních prvků,
•	nepoužívat nikdy navlhlé elektrické přístroje a zařízení,
•	vypnout ihned při poruše spínač a u spotřebičů napojených pohyblivými přívody vytáhnout vidlici ze zásuvky; výměnu žárovek a závitových pojistek provádět jen ve stavu bez napětí,
•	poruchu nebo neobvyklý jev na elektrickém zařízení ihned nahlásit odborníkovi, zařízení dále nepoužívat a zajistit, aby je nemohl použít nikdo jiný,
•	neprovádět žádné opravy, ani amatérská vylepšení,
•	informovat se o použití elektrického ručního nářadí, zajímat se o ochranná opatření a dodržovat je,
•	neodstraňovat zábrany a neotvírat přístupy do elektrických provozoven, dodržovat pokyny na výstrahách,
•	provádět práce v blízkosti elektrického zařízení pouze v součinnosti s odborníkem,
•	nepřibližovat se k přetrženým vodičům elektrického vedení (ani spadlým na zem) a nedotýkat se jich; seznámit se před zahájením práce v blízkosti venkovních vedení se zvláštními bezpečnostními opatřeními a při práci je dodržovat.
Desatero pro pracovníky seznámené a poučené
•	vykonávat činnost na elektrickém zařízení pouze v rozsahu seznámení, popř. poučení,
•	nepracovat na živých částech, ani se jich nedotýkat,
•	nezasahovat do elektrického zařízení – možnost úrazu, požáru, výbuchu,
•	před přemístěním spotřebiče připojeného pohyblivým přívodem spotřebič bezpečně odpojit vytažením vidlice ze zásuvky (neplatí pro spotřebiče, které jsou k tomu účelu zvlášť konstruovány a uzpůsobeny, jako některé elektrické spotřebiče pro domácnost, elektrické ruční nářadí apod.).
•	dodržovat návody, instrukce a místní provozní předpisy k provozování elektrického zařízení,
•	vypnout zařízení při zjištění jeho závady a závadu ohlásit,
•	nezahajovat práci dříve, než odborný pracovník předá vypnuté a zajištěné pracoviště (odborný pracovník musí o beznapěťovém stavu přesvědčit ostatní dotykem vlastní holé ruky na vypnutou část),
•	dodržovat zákaz činnosti v ochranných pásmech elektrického vedení, popř. v jejich blízkosti,
•	nepřibližovat se k přetrženým vodičům elektrického vedení (ani spadlým na zem) a nedotýkat se jich,
•	používat předepsané OOPP.
Patero pro odborníky při zajišťování pracoviště:
1. Vypni 2. Zajisti 3. Odzkoušej 4. Uzemni a zkratuj 5. Odděl živé a neživé části.
7.	PRÁCE ZAKÁZANÉ OSOBÁM BEZ ELEKTROTECHNICKÉ KVALIFIKACE

•	Pracovat na nekrytých živých částech elektrického zařízení;
•	Dotýkat se živých částí EZ přímo nebo jakýmkoliv předmětem;
•	Zasahovat do elektrických zařízení;
•	Používat poškozená elektrická zařízení;
•	Pokračovat v obsluze zařízení, zjistí-li se na něm závada, např. poškození izolace, zápach po spálenině, kouř, hlučný nebo nárazový chod elektrického spotřebiče, silné bručení, trhavý běh, nadměrné oteplení části elektrického zařízení, jiskření. Zařízení se musí ihned vypnout a závada ohlásit nadřízenému zaměstnanci pro důvod opravy. Současně se stroj, přístroj, spotřebič označí tak, aby byla vyloučena možnost jeho dalšího použití;
•	Nepracovat na zařízeních v opravě a nezapínat např. v rozvodné skříni apod. prvky bez dohledu oprávněné osoby;
•	Přemísťovat stroje, přístroje, spotřebiče bez jejich bezpečného odpojeni od sítě, vytažením vidlice ze zásuvky, tento požadavek se nevztahuje na taková zařízení, která jsou k tomuto účelu uzpůsobena, jako svítidla, ruční elektromechanické nářadí apod.;
•	Přibližovat se k přetrženým vodičům elektrického vedení spadlých na zem a dotýkat se jich.
•	Pracovat na opravě příslušného stroje bez vypnutého hlavního vypínače.

8.	PRÁCE POVOLENÉ OSOBÁM BEZ ELEKTROTECHNICKÉ KVALIFIKACE

•	udržovat EZ podle návodu výrobce,
•	samostatně obsluhovat elektrická zařízení malého a nízkého napětí, která jsou provedena tak, že při jejich obsluze nemohou přijít do styku s nekrytými živými částmi EZ pod napětím,
•	zapínat a vypínat jednoduchá EZ za vypnutého stavu elektrického zařízení:
•	přemisťovat a prodlužovat pohyblivé přívody spojovacími šňůrami opatřenými příslušnými spojovacími částmi (pohyblivé zásuvky a vidlice),
•	vyměňovat přetavené vložky závitových a přístrojových pojistek jen za nové vložky stejné hodnoty,
•	vyměňovat žárovky, zářivky za předpokladu, že nedošlo k jejich poškození, (v takovém případě musí provést výměnu odborně způsobilá osoba) vyměňovat tonery, cartridge apod. v zařízeních VT, vždy však bez rozebírání pomocí nástrojů apod.
•	vykonávat údržbářské a udržovací práce – čištění, mazání, běžné prohlídky EZ bez rozebírání pomocí nástrojů apod.
Osoby bez elektrotechnické kvalifikace, které se pohybují nebo pobývají v blízkosti EZ, se nesmějí žádnou částí těla (zvednutou nebo předpaženou paží) oděvem nebo předmětem, kterého při práci používají (nářadí apod.) přiblížit k nekrytým živým částem EZ pod napětím blíže než 1 m. Nelze-li uvedenému požadavku vyhovět, musejí se příslušné části EZ vypnout a zajistit, aby nepovolaná osoba nemohla vyvolat riziko úrazu uvedením el. zařízení pod napětí.
9.	POUČENÍ
•	Před zahájením práce nebo činnosti na stroji, přístroji, spotřebiči provede uživatel vizuální kontrolu stavu zařízení, zejména pohyblivých přívodů apod.;
•	Dále je dovoleno používat pouze spotřebiče a nářadí, u kterých nebyla překročena lhůta revize spotřebiče, nářadí či stroje dle 33 1600 a ČSN 33 1610 (ČSN EN 33 1600 ed.2:2009);
•	Je zakázáno pracovat s el. nářadím s mokrýma rukama, zasouvat mokrýma rukama vidlice do zásuvek a prodlužovacích šňůr apod.;
•	Nářadí, přístroje, spotřebiče nesmějí být připojeny do poškozené zásuvky;
•	Dojde-li k pádu spotřebiče, je nutno jej před opětovným použitím důkladně zkontrolovat.

10.	ZODPOVĚDNOST
Dopracuje zaměstnavatel.
11.	ZÁVĚR
Dopracuje zaměstnavatel.
12.	ROZDĚLOVNÍK
Dopracuje zaměstnavatel.
Příloha č. 1
Jednoduché schéma obsluhy a prací na elektrických zařízeních a v jejich blízkosti pro jednotlivé stupně kvalifikace osob
Kvalifikace osob
podle vyhl.
č. 50/1978 Sb. 	Obsluha zařízení 	Práce na zařízení nn 	Práce na zařízení nad
1 000 V 	
 	mn
nn 	nad 
1 000 V 	bez napětí 	v blízkosti
živých částí 	pod napětím 	bez napětí 	v blízkosti
živých částí 	pod napětím 	
Osoba seznámená 	smí1) 	nesmí 	smí podle
pokynů 	smí ve
vzdálenosti
vyšší než Dv 	nesmí 	smí
s dohledem 	smí ve
vzdálenosti
vyšší než Dv 	nesmí 	
Osoba poučená 	smí sama2) 	smí5) 
podle pokynů 	smí6) podle
pracovních
postupů 	smí podle
pracovních
postupů 	smí8) 
s dohledem 	smí9) 
pod dozorem 	nesmí11) 	
Osoba znalá 	smí sama3) 	smí5) sama 	smí6) podle
pracovních
postupů 	smí7) podle
pracovních
postupů 	smí8) 
sama 	smí9) 
ve vzdálenosti
vyšší než DL 	smí10) 
podle
pracovních
postupů 	
Osoba znalá
s vyšší kvalifikací 	smí sama4) 	smí5) sama 	smí6) podle
pracovních
postupů 	smí7) podle
pracovních
postupů 	smí8) 
sama 	smí9) 
ve vzdálenosti
vyšší než DL 	smí10) 
podle
pracovních
postupů 	
1) samostatně obsluhovat elektrická zařízení mn a nn, která jsou provedena tak, že při jejich obsluze nemohou přijít do styku s částmi pod napětím
2) samostatně obsluhovat elektrická zařízení všech napětí s podmínkou, že se mohou dotýkat jen částí zařízení, které jsou pro obsluhu určeny. Při obsluze zařízení vn se nesmí přiblížit k živým částem blíže, než na stanovené bezpečné vzdálenosti (to je mimo zóny přiblížení)
3) samostatně obsluhovat místně nebo dálkově elektrické zařízení
4) Osoby znalé s vyšší kvalifikací smějí vykonávat veškerou obsluhu a práci na elektrických zařízeních, kromě prací zakázaných.
5) Za práci na elektrickém zařízení bez napětí se považuje práce, při níž zařízení, popř. jeho část, na které se pracuje, je odpojeno od napětí nebo práce v místě, které je odděleno od živých částí pod napětím kryty, chránícími před úmyslným dotykem. Tyto práce smějí konat osoby alespoň poučené podle pokynů. Osoba znalá a znalá s vyšší kvalifikací smí pracovat sama.
6) Osoba poučená smí s dohledem pracovat až do vzdálenosti 200 mm od živých částí pod napětím nebo na dotyk s krytem, chránícím před nahodilým dotykem. Ve vzdálenosti menší než 200 mm od nekrytých částí může pracovat osoba alespoň znalá sama.
7) PPN smějí řídit nebo provádět pouze osoby odborně a zdravotně způsobilé, vybavené předepsanými ochrannými prostředky a pracovními pomůckami a s nebezpečím obeznámené. Musejí při práci dodržovat předepsaná bezpečnostní ustanovení. PPN na elektrickém zařízení nn smí vykonávat osoba znalá. Na všech pracovištích s prostředím venkovním; v prostorech těsných, nevyhovujících platným předpisům, v prostorech s prostředím vlhkým, mokrým, horkým a v prostorech s prostředím se zvýšenou a extrémní agresivitou dovoluje se práce na živých částech osobám znalým jen pod dozorem osoby znalé s vyšší kvalifikací. Osoba znalá s vyšší kvalifikací může pracovat sama.
8) Za práci na elektrickém zařízení nad 1 000 V bez napětí se považuje práce, která se provádí na pracovišti, kde všechny části elektrického zařízení včetně všech přívodů jsou odpojeny od napětí a zajištěny a všechny vchody do vedlejších prostorů s elektrickým zařízením pod napětím jsou uzamčeny nebo zabezpečeny zábranami. Dále jsou to práce na elektrickém zařízení ve výstavbě, které ještě nebylo připojeno na napětí, není v blízkosti částí zařízení pod napětím a nemá indukované napětí. Pokud na pracovišti zůstane zařízení s napětím nn, nutno dodržovat předepsaná ustanovení pro zařízení nn. Tyto práce může provádět osoba poučená s dohledem, osoba znalá a znalá s vyšší kvalifikací sama.
9) Při pracích na zařízeních v blízkosti živých částí je nutno dodržet minimální vzdálenost kterékoliv části těla, nebo s ním spojeného vodivého předmětu. Při pracích na zařízeních v blízkosti živých částí, kdy není možno dodržet vzdálenost a zařízení nelze z vážných důvodů vypnout, je nutno dodržet vzdálenosti podle tabulky 3.3 přílohy 3 – ČSN EN 50110 – 1 ed. 3
10) PPN smějí řídit nebo provádět pouze osoby odborně a zdravotně způsobilé, vybavené předepsanými ochrannými prostředky a pracovními pomůckami a s nebezpečím obeznámené. Musí při práci dodržovat předepsaná bezpečnostní ustanovení. Jsou to práce, které nelze konat při uzemněném a zkratovaném zařízení, např. měření izolačního odporu, kontrola signálních vedení apod.
11) Mohou měřit a zkoušet (provádět funkční kontroly) podle schválených pracovních postupů.
POZNAMKA 1 Všechny činnosti na elektrických zařízeních jsou přímo závislé na vyhodnocení elektrického nebezpečí.
Příloha č. 2
Zásady první pomoci při úrazu elektrickým proudem
Při vzniku úrazu elektrickou energii závisí výsledek záchrany postiženého na rychlém a správném provedení záchranných prací, které spočívají nejprve ve vyproštění postiženého mimo dosah zdroje úrazu, následně k poskytnutí první pomoci a zajištění lékařské pomoci.
V prvé řadě je třeba okamžitě vyhodnotit příčinu úrazu elektřinou, zda se jedná o úraz elektrickým výbojem nebo úraz elektrickým proudem. Při vyproštění postiženého mimo dosah zdroje úrazu je třeba volit takový postup, aby nemohlo dojít k následnému úrazu zachránce nebo dalších osob. V případě úrazu elektrickým výbojem postižený nezůstává v přímém dotyku s elektrickým zařízením. Podle polohy postiženého je třeba zvážit možnost vzniku dalšího elektrického výboje při přiblížení zachránce. Hlavně u zařízení vysokého napětí nad 
1 000 V (vn, vvn, zvn) je třeba posoudit polohu postiženého a zachránce z hlediska bezpečných vzdáleností vzhledem k možnosti vzniku dalšího elektrického výboje (i když po přeskoku elektrického výboje obvykle dochází u tohoto zařízení k vypnutí zařízení působením ochran, může však následně zapůsobit automatika opětného zapnutí). V případě pohybu v nebezpečných doskokových vzdálenostech, je nutno zajistit bezpečné vypnutí příslušného elektrického zařízení nebo odtažení postiženého do bezpečné vzdálenosti.
Pokud postižený zůstává ve styku s el. zařízením, dá se předpokládat, že úrazový děj pokračuje a působením proudu vzniká u postiženého křečovité stažení svalstva a obvykle se nemůže sám ze sevření vyprostit. Při rychlé reakci zachránce je však nutno se správně orientovat a zvolit bezpečný způsob vyproštění postiženého tak, aby následně nebyl vyvolán úraz další osoby. Jsou různé možnosti související s vyproštěním postiženého. Přichází v úvahu jednak vypnutí elektrického proudu, odtažení postiženého z dosahu elektrického proudu, odsunutí zdroje úrazu z dosahu postiženého nebo přerušení přívodu elektrického proudu.
Nejbezpečnějším z hlediska zachránce a také přednostně používaným způsobem je vypnutí přívodu elektrického proudu. Pokud je však postižený v poloze, kdy je nebezpečí jeho pádu z výšky po povolení svalových křečí, je nutné nejprve provést opatření proti pádu nebo volit jiný způsob vyproštění postiženého. Rovněž se musí pamatovat na to, aby v případě vzniku události na zařízení vysokého napětí, se považovalo zařízení za vypnuté až po prokazatelném vypnutí zařízení odborníkem.
Pokud to není z časových důvodů možné anebo v případě nebezpečí pádu postiženého je vhodnější použít způsob odtažení postiženého z dosahu elektrického proudu, při kterém se však nesmí zachránce přímo dotýkat žádné částí těla postiženého. K odtažení je vhodné použít suchou část oděvu, rukavici, resp. záchranu navíc provádět z izolovaného místa, jakým je např. dřevěná deska, koberec apod. V případě odsunutí zdroje úrazu z dosahu postiženého je nutno rovněž použít předmět s dostatečnou izolací, jakým je např. suchá dřevěná tyč. V případě vysokého napětí je třeba dbát na nebezpečí vzniku krokového napětí a zabránit mu např. tím, že se k postiženému přibližujeme drobnými kroky, abychom co nejvíce zmenšili možný potenciálový rozdíl (např. se uvádí, že nebezpečné krokové napětí v případě přetrženého vodiče 22 kV, ležícího na zemi, vzniká pro přibližujícího se člověka již ve vzdálenosti asi 3 m od vodiče).
V nezbytných případech je možné provést přerušení přívodu elektrického proudu nástrojem s evidentní izolační schopností. Tento způsob je však vhodný spíše pro pracovníky s dostatečnou odbornou způsobilostí v elektrotechnice.
Pro správný postup při poskytování první pomoci je nejdůležitější, jak závažně byly elektrickou energií postiženy dvě základní funkce člověka, a to dýchání a srdeční činnost. Proto se první orientační vyšetření zdravotního stavu postiženého člověka soustřeďuje na tyto funkce.
Při úrazu elektrickým výbojem, který je mžikový, nejsou přítomny spínavé křeče, ale postiženo může být dýchání i srdeční činnost. Není však vyloučeno velmi těžké vnitřní poranění elektrickou energií. Pokud došlo k úrazu výbojem o nízké energii, může dojít na přechodnou dobu k lehké zmatenosti, svalové ochablosti, pocitům poruchy rovnováhy, někdy krátkodobě i k nepravidelnosti tepu.
Úraz elektrickým proudem může vyvolat poruchy srdečního rytmu, které se mohou projevit i s časovým odstupem. Při napětí nižším než 1 000 V dojde nejčastěji k zástavě srdeční činnosti nebo k těžké poruše srdečního rytmu. I když dýchání je v první fázi zachováno, je však málo účinné. Vysoké napětí nad
1 000 V vede k zástavě dýchání, proud většinou způsobí těžké a rozsáhlé popálení tkání. Spínavé křeče jednak prodlužují styk postiženého s vodičem a mohou vést k trhlinám svalů a dokonce i ke zlomeninám kostí a obratlů.
Ve srovnání s úrazem střídavým proudem má úraz stejnosměrným proudem při podobných technických parametrech nepříznivý vliv na organismus.
Po shora uvedených opatřeních jsou další úkony při poskytování první pomoci závislé na tom, zda je postižený při vědomí, dýchá a má hmatný tep na krční tepně. Pokud některé z těchto funkcí během orientačního vyšetření neexistují, pak rychle orientačně zkontrolujeme ostatní poranění, přivoláme další pomoc, zajistíme odbornou pomoc, provedeme protišoková opatření a základní neodkladnou resuscitaci podle nacvičených zásad.
Shrnutí zásad první pomoci při úrazu elektrickým proudem
•	zachránce musí dbát, aby sám nebyl zasažen elektrickým proudem nebo obloukem
•	zařízení s neznámým napětím považovat za nebezpečné
Záchranný postup
•	vyprostit postiženého z dosahu proudu,
•	ihned zavést umělé dýchání, pokud postižený nedýchá,
•	ihned zahájit nepřímou srdeční masáž, není-li hmatný tep,
•	u popálenin postižené místo chladit vodou, nepřikládat olej a masti, popáleniny překrýt sterilní gázou,
•	přivolat lékaře,
•	uvědomit příslušného vedoucího pracoviště.